NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Badhotellet, Södertälje

För olika betydelser av "Badhotellet", se Badhotellet Badhotellet är en tidigare hotellbyggnad vid Järnagatan 16 i Södertälje. Anläggningen stod färdig 1899 och ritades av arkitekt Edward Ohlsson. Hotellverksamhet bedrevs fram till slutet av 1970-talet. Idag finns kontor i huset. Byggnaden är av Stockholms läns museum rödklassad vilket innebär att byggnaden motsvarar fordringarna för byggnadsminnesförklaring enligt Kulturmiljölagen. Bakgrund I slutet av 1800-talet blev Södertälje känt som badort med badanläggningar, park och hotell. Badortsverksamheten blomstrande och delar av Stockholmssocieteten tillbringade sommarsäsongen i Södertälje. På stadens initiativ byggdes Södertäljes stadshotell (senare kallat Nya Strandhotellet, idag Quality Hotel Park), vid Järnagatan 9. Stadshotellet ritades av Ernst Haegglund och stod klart 1888. Men kapaciteten räckte inte och för att tillgodose efterfrågan på hotellrum bildades år 1898 ett särskilt Badhotellsaktiebolag som tog initiativet till att låta bygga ytterligare ett stort badhotell. Badhotellet Byggnaden skulle uppföras på en av badinrättningen ägd tomt, belägen nära järnvägsstationen och Badparken där det fanns bad- och societetshus. Uppdraget att rita det nya hotellet gick till Stockholmsarkitekten Edward Ohlsson. Han formgav byggnaden i tidstypisk arkitektur med en blandning av historismus och jugend. Fasaderna är putsade och rikt smyckade med burspråk, balkonger, fantasifulla takkupor och toureller. Stadens badortsepok varade i nästan 100 år, mellan åren 1849 och 1945. Därefter minskade antal hotellgäster. Kvar från badortsepoken finns idag Badhotellet, Stadshotellet, Villa Bellevue och delar av Badparken som numera ligger väster om Oxbacksleden. Funktionen som badhotell behölls fram till 1950-talet då namnet ändrades till Hotel Bristol. Husets vidare öden I slutet av 1970-talet upphörde hotellverksamheten helt och olika restauranger och ett diskotek fanns i byggnadens bottenvåning medan hotellvåningarna blev till kontor. Byggnadens yttre hade då blivit kraftig förvanskad. Åren 1994–1995 genomfördes en totalrenovering under regi av Telge Fastigheter då husets fasader återställdes till sitt ursprungliga utseende. Huset kallas fortfarande ”Badhotellet” men inhyser bland annat kontor för ett 20-tal företag och ”Vårdcentralen Badhotellet”. En liten rest av den forna Badparken som sträckte sig nästan fram till Torekällberget finns bevarad i en liten park i anslutning söder om huset. Nutida bilder Källor Stockholms läns museum. Inventering av kulturmiljöer i Södertälje kommun: Södertälje stadskärna, sid. 8. LT: Badhotell som blev kontor och vårdcentral. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Badhotellet, Södertälje.
Södertälje stadshotell

Södertälje stadshotell (även kallat Nya Strandhotellet, idag Quality Hotel Park) är ett hotell vid Järnagatan 9 i centrala Södertälje. Tillsammans med Badhotellet och Villa Bellevue utgör Stadshotellet en sista rest efter Södertälje som badort. Bakgrund I slutet av 1800-talet blev Södertälje känt som exklusiv badort med badanläggningar, park och flera hotell. Badortsverksamheten blomstrande och delar av Stockholmssocieteten tillbringade sommarsäsongen i Södertälje. För att tillgodose den stora efterfrågan efter hotellrum byggdes på stadens initiativ Södertäljes stadshotell vid Järnagatan 9, nära den nya järnvägsstationen som invigdes 1860. Historik Hotellet ritades av Ernst Haegglund och stod klart 1888. Söder om hotellet sträckte sig en park ner till Maren. Då gick strandlinjen längre in och ett varmbadhus låg här (revs 1886). Nuvarande Stadsparken anlades på 1910-talet och motsvarar en del av Stadshotellets park. Den ursprungligen rik smyckade fasaden existerar inte längre. Huset har blivit om- och tillbyggt ett flertal gånger, bland annat 1941 efter ritningar av Tore E:son Lindhberg. Då tillkom några reliefer över huvudentrén mot Järnagatan. De skapades av Hugo Borgström och visar scener ur Södertäljes historia, bland annat Rysshärjningarna 1719, kanalbygget och bakning av kringlor. I samband med en ombyggnad 1961 togs fasaderna putsornamentik bort och ersattes med aluminiumplattor. Våningsindelningen ändrades och festsalen krymptes. På 1980-talet tillbyggdes hotellet mot norr och Saltsjötorget med ett 80-tal nya rum och ursprungsbyggnadens fasader återställdes delvis. 9 maj 1990 brann hela våningsplan fem på den äldsta delen. Idag har hotellet 207 rum samt bar, gym och restaurang. Enligt Stockholms läns museum har byggnaden ”ett miljöskapande värde, samt ett samhällshistoriskt värde och ett stort identitet- och symbolvärde för Södertälje stad”. Källor Stockholms läns museum. Inventering av kulturmiljöer i Södertälje kommun: Södertälje stadskärna, sid. 8. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Södertälje stadshotell. Officiell webbplats
Villa Bellevue

Villa Bellevue är en byggnad i kvarteret Almen 9 vid Parkgatan 1 i Södertälje. Villan uppfördes 1871 efter ritningar av arkitekt Ernst Jacobsson och utgör idag, tillsammans med Badhotellet och Södertälje stadshotell, en liten rest från tiden när Södertälje var en exklusiv badort. Byggnaden är av Stockholms läns museum rödklassad vilket innebär att den motsvarar fordringarna för byggnadsminnesförklaring enligt Kulturmiljölagen. Historik I slutet av 1800-talet blev Södertälje känt som badort med badanläggningar, park och hotell. Badortsverksamheten blomstrande och delar av Stockholmssocieteten tillbringade sommarsäsongen i Södertälje. Bland dem fanns hovkonditorn August Davidsson (1809–1878) som 1871 lät bygga en påkostad villa i Badparken. Han hade sedan 1843 ett schweizeri vid Drottninggatan (nuvarande Norra Latins tomt) i Stockholm. August Davidsson var bror till hovkonditorn Wilhelm Davidson känd under namnet Hasselbackskungen efter restaurangen Hasselbacken i Stockholm. Villan i Södertälje uppfördes som sommarnöje åt August Davidsson och hans familj. Huset placerades i en sydostsluttning av Torekällberget och nära den nya järnvägsstationen som öppnade 1860. Inspirerad av den vidsträckta utsikten mot öster, över bland annat Maren, fick villan namnet Bellevue (fina utsikten). Till arkitekt anlitades Ernst Jacobsson från Stockholm som gav huset ett utseende i italiensk nyrenässans. Byggnaden är uppförd i sten och fick tre våningar med en sammanlagd yta om 680 kvadratmeter. Efter tiden som sommarvilla nyttjades Bellevue som flerfamiljshus och sedan som kontor. På 1960-talets slut försvann den "fina utsikten" delvis när Södertälje Baptistkyrka byggdes nedanför villan. Om- och tillbyggnader utfördes 1984. Sedan hösten 2014 finns Elafskolans lokaler i huset. Skolan är en svensk F-9 skola med assyrisk profil, där all undervisning sker på svenska förutom modersmålsundervisningen. Lilla Bellevue Som annex till villan byggdes även badortspaviljongen Lilla Bellevue i schweizerstil, där badgäster och patienter kunde hyra in sig under säsongerna. Bland gästerna lär ha funnits lyrikern och ortopeden Herman Sätherberg som skrev Studentsången. Lilla Bellevue flyttades 1960 till museet Torekällberget. Som Konditori Bellevue visar det idag en offentlig kafémiljö från 1800-talets andra hälft. Bilder Se även Holmbergska villan som var en annan exklusiv sommarvilla i Södertälje. Villan uppfördes 1885 för byggmästaren Jöns Peter Holmberg efter ritningar av arkitekt Ernst Haegglund och revs 1966. Delar finns bevarade på Torekällbergets museum. Källor Stockholms läns museum. Inventering av kulturmiljöer i Södertälje kommun: Södertälje stadskärna, sid. 4. Södertälje kommun: Torekällberget, Lilla Bellevue. LT: Badortspaviljonger revs för att ge plats åt baptistkyrkan. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Villa Bellevue.
Stadsparken, Södertälje

Södertäljes Stadspark ligger mellan Saltsjögatan och pendeltågsstationen Södertälje centrum i Södertälje. Nuvarande park började anläggas 1910 men, som framgår på en karta från 1892, har en park funnits på delar av området redan tidigare. Bakgrund Södertäljes centrum låg ursprungligen kring Stortorget. Under 1800-talets andra hälft försköts stadens tyngdpunkt längre söderut till området vid den nya järnvägsstationen (invigd 1860) och de nya badinrättningar med park, badhus och hotell. Idag existerar fortfarande några byggnader som Badhotellet, Södertälje stadshotell och Villa Bellevue och påminner om Södertäljes tid som exklusiv badort. Stadsparken skapades under denna badortsperiod som varade mellan 1849 och 1945. Även i andra städer anlades stadsparker kring sekelskiftet 1900. Beskrivning Stadsparken var ursprungligen en del av den numera försvunna Badparken. Den började anläggas 1910 som en förlängning av Stadshotellets park och hade en viktig social funktion. Stadens invånare och badgästerna kunde promenera och mötas eller sitta på parkbänkarna och lyssna på musik, framförd av en orkester, och prata om de exotiska växterna. Promenader var populära och ansågs befrämja hälsan. Stadsparkens entré markerades av en portal med höga flaggstänger. Flera av parkens stora träd härstammar från tidig 1900-tal. Sedan dess har Stadsparken byggts om ett flertal gånger. 1957 restes skulpturen ”Ungdom” skapad av konstnären Rolf Kjellberg. I början av 1960-talet fick parken sitt nuvarande utseende genom stadsträdgårdsmästaren Jan Lindqvist. Han ritade scenen i södra delen med boulebanan och paviljongen, den slingrande gången genom parkens centrala delar och den muromgärdade sittplatsen där skulpturen ”Ungdom” placerades. I parkens norra del ligger en lekplats som fick sin nuvarande utformning årsskiftet 2013/2014. Promenadparken på friluftsmuseet Torekällberget är inspirerad av Södertäljes Stadspark. Bilder Källor Informationstavla på platsen Stockholms läns museum. Inventering av kulturmiljöer i Södertälje kommun: Södertälje stadskärna. Södertälje stad: Torekällberget, Promenadparken. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stadsparken, Södertälje.
Surahammar kraftstation

Surahammar kraftstation är ett vattenkraftverk i Kolbäcksån. Det ligger i Surahammar. Kraftverket byggdes 1928. 1897 års kraftstation Kolbäcksåns första vattenkraftverk byggdes i Surahammar under åren 1896 – 1897. Den byggdes på grunden av en sluss från 1787. Slussen benämndes Landshövding af Ugglas sluss. Kraftstationen innehöll två turbiner, en på 200 hk och en på 175 hk som var hopkopplade med tre remdrivna generatorer, en på 106 hk och två på vardera 50 hk. Generatorerna var tillverkade av ASEA. Den gamla kraftstationen revs år 1927 för att ge plats för den nya kraftstationen. 1928 års kraftstation Det nya kraftverket färdigställdes 1928. I fasaden mot landsvägen lät man gjuta in valvstenar från en landsvägsbro vid Landshövding af Ugglas sluss, anlagd 1787. Stationen försågs med fjärrövervakning och styrning från Surahammars bruk. Styrningen användes till 1950-talet då den moderniserades med ny teknik. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Surahammar kraftstation.﻿
Halvorskyrkan

Halvorskyrkan är en kyrkobyggnad i stadsdelen Halvorstorp, öster om Trollhättans centrum. Den tillhör Gärdhems församling i Skara stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan invigdes 1975 i stadsdelen Halvorstorp i Trollhättan. Bredvid kyrkan ligger sedan 2005 Halvorsgården. I augusti 2007 återinvigdes kyrkan efter en omfattande ombyggnad. Referenser Externa länkar Halvorskyrkan på Svenska Kyrkans hemsida
Mandelmanns trädgårdar

Mandelmanns trädgårdar är en privatägd trädgård som ligger i Rörum i Simrishamns kommun i Skåne län. Historik Mandelmanns trädgårdar anlades i gården Djupadal strax utanför Rörum år 1996 av Gustav Mandelmann och Marie Mandelmann. Redan från början tillämpades ekologisk odling och gården är Kravmärkt. Djupadal Gården Djupadal har sextio hektar mark. Gården ligger nere i Djupadal. Strax intill finns en bronsåldershög som heter Skallahögbjär. På toppen av högen växer ett träd, ”Ensamma trädet”. Strax bakom ligger höjdplatån Lahojen varifrån man har milsvid utsikt över jordbrukslandskapet och Hanöbukten. På markerna betar fjällnära kor och får som ger mjölk och kött. Runt gården ligger grönsaksodlingarna på friland och i växthus. Längst ner i trädgården ligger en liten sjö med ankor. Höns som bor i rullande hus flyttas dit det passar för att bland annat hålla rent från skadeinsekter. Djupadal har utvecklats under åren och 2015 tillkom ett vindkraftverk och solceller på taket. Mandelmanns odlar allt själva och kan därför endast ha begränsat öppet för kafé och försäljning sommartid. Mandelmanns trädgårdar Under åren har Mandelmanns uppmärksammats för sin verksamhet i både tidningar och TV. Gustav och Marie har dessutom gett ut tre böcker, Självhushållning på Djupadal 2013, Mandelmanns köksbok 2016 och Mandelmanns Söta 2019. TV-inspelningar Gunnel Carlson gjorde programmet Gunnels Gröna i SVT2. Gunnel hälsar på hos Gustav, Marie och passionerade trädgårdsmänniskor 2007. Pernilla Månsson Colt spelade in Trädgårdsfredag 2009 med Gustav och Marie Mandelmann. Mandelmanns gård i TV4 har visats fyra säsonger med Gustav och Marie Mandelmann, 2017, 2018, 2019 och 2020. Böcker skrivna av Mandelmann Mandelmann, Marie; Mandelmann, Gustav (2013). Självhushållning på Djupadal. Stockholm: Bonnier fakta. sid. 271. ISBN 978-91-7424-202-7 Mandelmann, Gustav; Mandelmann, Marie (2016). Mandelmanns köksbok: självhushållande recept från Djupadal.. Stockholm: Bonnier fakta. sid. 239. ISBN 978-91-7424-540-0 Utmärkelser Gustav och Marie Mandelmann blev nominerade till Augustpriset 2013 för sin bok Självhushållning på Djupadal. White Guide Café 2017 gav Mandelmanns trädgårdar omdömet Mycket god klass. Förbundet för organisk-biologisk odling har utsett Marie och Gustav Mandelmann till Årets Guldgrävare 2017. Kristallen delade ut tre priser till Mandelmanns år 2017. Marie och Gustav Mandelmann vann ”Årets program”, ”Årets livsstilsprogram” och ”Årets tv-personlighet”. Bildgalleri Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mandelmanns trädgårdar.﻿ Officiell webbplats
Merkurhuset

Merkurhuset eller Affärshuset Merkur är en kontorsfastighet belägen på Skeppsbron i Göteborg. Huset uppfördes 1898–1899 och ligger i Kvarteret Merkurius och har fastighetsbeteckningen Inom Vallgraven 49:1. Byggnaden är det äldsta kvarvarande huset på Skeppsbron. Huset ritades av arkitekten Ernst Krüger. En tillbyggnad ritad av Bornstein Lyckefors arkitekter uppfördes 2019–2022 och vann 2022 års Kasper Salin-pris. Arkitektur och historik Merkurhuset uppfördes som en kontorsfastighet där framförallt rederier hade sina kontor.. Merkurhusets arkitekt och ägare var arkitekten Ernst Krüger som 1896 inköpte tomterna och 1898-99 lät uppföra denna storstilade kontorsbyggnad där inflyttning startade i april 1899. Byggnaden inköptes 1918, av rederiet Svenska Lloyd, och dessa tillsammans med flera andra rederier, utgjorde främst byggnadens olika hyresgäster. Ett minne från rederitiden är biljettdiskarna som finns i lokalerna på första våningen. Exteriör Huset har en fasad uppbyggda av en mängd olika material, som ger det en kraftig kontrastverkan. Detta tillsammans med det sena 1800-talets historiserande formelement såsom exempelvis hängtorn och burspråk skapar en lekfull och livlig fasad. Själva fasaden är utförd i en ljusröd slätputs med stora inslag av huggen natursten. Själva bottenvåningen och sockeln är i granit och kalksten. De två runda hängtornen tillsammans med den tornprydda centralt placerade frontonen ger byggnaden ett symmetrisk utseende. Entréporten är utförd i fernissad ljus ek, med glasade sidoljus och överljus. Ljusinsläppen är smårutiga. Själva entréportalen är i huggen granit. Interiör Trapphuset bevarar i stort sitt utseende från byggnadstiden. Trapploppet är svängt upp genom byggnaden, och det bevarar dekorativa ledstänger i trä, smide och gjutjärn. planstegen är i sten, medan vilplanen är utförda med keramiska plattor i dekorativa mönster. Skydd i detaljplan Merkurhuset har märkning Q1 i detaljplanen för området, vilket inkluderar ett rivningsförbud. Bildgalleri Referenser Noter Webbkällor [1], Kulturhistorisk intressant bebyggelse - Bevarande med stöd av Plan- och Bygglagen. Bilaga A, sid 22 Läst 9 september 2017. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Merkurhuset.
Gålö havsbad

Gålö havsbad är ett strandbad med camping, husvagnsplatser och stuguthyrning beläget vid Skälåkersviken på nordöstra Gålö i Haninge kommun, Stockholms län. Gålö havsbad har en av länets längsta sandstränder. Beskrivning År 1948 förvärvades stora delar av Gålö av Stockholms stad. Tanken bakom köpet var att kunna erbjuda stockholmarna ett rekreationsområde för fritid och semester. Den cirka 480 meter långa och grunda sandstranden innanför Skälåkersviken med intilliggande badklippor lämpade sig särskild väl att här anlägga ett havsbad. På 1960-talet avsattes nordöstra Gålö som "Gålö fritidsområde" och flera stugbyar uppfördes som drevs av Stockholm Fritid. Den gamla gården Skälåker blev anläggningens centrum med reception och restaurang som håller öppet under sommarsäsongen. Sedan dess har anläggningen växt och omfattar även hotell, vandrarhem, hundbad, cykeluthyrning, ett hundratal husvagnsplatser, ett "Lek och bus"-hus och en marina för Skälåkers båtklubb. "Fröbergs loge" med konferenslokal och festvåning finns i gamla torpet Fröberg. Genom omgivningen går flera vandringsleder med längder mellan 1,9 och 11,7 kilometer. 1998 övertogs området av Skärgårdsstiftelsen och år 2006 blev havsbadet en del av Gålö naturreservat som bildades samma år. Gålö havsbad är idag till ytan Mälardalens största turistanläggning med 30 000 gästnätter och en miljon besökare varje år. Bilder Källor "Gålö naturreservat", karta och beskrivning utgiven av Skärgårdsstiftelsen och Länsstyrelsen i Stockholms län (2009). "Områdesguide från Östskär till Landsort" utgiven av Skärgårdsstiftelsen (2017), sid. 66–69 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gålö havsbad. Gålö havsbad, officiell webbplats för restaurangen.
Hässelby strandbad

Hässelby strandbad är en badplats vid Mälaren i stadsdelen Hässelby strand i Stockholms kommun. Historia Hässelby strandbad öppnade 1913 och var Stockholms första anlagda gemensamhetsbad där män och kvinnor badade utomhus tillsammans. Det kallades då Hesselby strandbad. På badets område fanns omklädningsrum, dansbana och konditori. Låtarna "Låt oss gå till Hesselby" från 1913 och "Hesselbysteppen" från 1914 handlar om badet. I samband med att Hässelby strandbad öppnade 1913 anordnades en skönhetstävling där Gertrud Nilsson blev utnämnd till "Venus Hässelby". Händelsen blev omskriven i tidningarna och begrepp som "söderamerikaner" och "bönor" användes för att benämna de personer som använde badet. Aftonbladets rapporter tyckte att det var upprörande att de badande ungdomar dansade pardans och umgicks när de bara hade baddräkter på sig. Skribenten jämförde samtidigt badplatsen med badorten Mölle i Skåne. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hässelby strandbad. Om Hässelby strandbad på Stockholmskällan
Krokstrands kyrka

Krokstrands kyrka, även Krokstrands kapell, är en kyrkobyggnad sedan 2006 i Skee-Tjärnö församling (tidigare Skee församling) i Göteborgs stift. Den ligger vid Idefjorden i Strömstads kommun. Historia Kyrkan är en träbyggnad som uppfördes 1930–1931 efter ritningar av Knut Nordenskjöld. Den ingår i en serie om fyra likartade kyrkobyggnader som uppfördes i Bohuslän efter dennes ritningar 1923–1939 och invigdes 1931 av biskop Edvard Herman Rodhe. Bygget möjliggjordes till dels genom donationer. Kyrkobyggnaden Kyrkan är en träkyrka med släta, vitmålade väggar. Taket är täckt av svart skiffer, medan tornspiran är koppartäckt och krönt av ett kors med en tupp. Sakristian är utbyggd och koret avskilt. Interiören har dubbelkrökta träpanelytor i takets indragna, uppbyggda del. Vapenhuset i tornet är rymligt med trappor till läktaren. Inredning är i stort sett bevarad sedan byggnadstiden med måleri och färgsättning av Carl Oskar Svensson. Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 178. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 134. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 511. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Wikimedia Commons har media som rör Krokstrands kyrka.
Brohuset

Brohuset är ett bostadshus i kvarteret Vinpressen vid Årstadalshamnen i stadsdelen Liljeholmen, södra Stockholm. Här uppförs sedan år 2016 ett höghus med 16 våningar som skall stå inflyttningsklart under år 2018. Byggnaden ritades av arkitekt Gert Wingårdh på uppdrag av fastighetsägaren och totalentreprenören JM. Byggnad och arkitektur Sedan år 2000 växer ett sjönära bostadsområde upp kallat Liljeholmskajen, belägen intill Årstavikens södra sida. Brohuset är ett av fem höghus som uppförs där tidigare Vin & Sprit hade sin anläggning med kaj och cisterner för förvaring av vin och sprit. Kvartersnamnet Vinpressen påminner om den tidigare verksamheten medan namnet Brohuset anknyter till Årstabron som ligger intill bygget. Brohuset är 120 meter långt och elva meter brett och kommer att rymma 159 lägenheter i storlekar om 2 till 5 rum och kök. Längs västfasaden löper horisontella balkongband. Samtliga balkonger blir inglasade. Mot Årstaviken får huset 16 våningar och sju våningar mot berget eftersom terrängen stiger. Huset har, förutom sin bullerskärmande funktion, också uppgiften att vara port mellan Liljeholmskajen och Årstaskogen. Från nionde våningen finns kommunikationsmöjlighet mot norr och Årstabergs pendeltågsstation. Närmast kajen är huset upplyft på flervåningshöga pelare som tillåter fri passage för gående. Fasaderna är klädda med vita glaskassetter och får en tydlig markering mot väster med mörka glasbeklädnader mellan våning åtta och elva som är något indragen. Mot öster (Årstabron) delas den långa byggnadskroppen upp i vertikala volymer och fasaden är sluten. Den ursprungliga tanken att låta husets norra del kraga ut över Årstaviken övergavs av säkerhetsskäl. Byggnadens norra gavel står ändå mycket nära kajkanten varför ett påseglingsskydd av stålprofiler anordnades där. Brohuset formgavs av Gert Wingårdh och Per Glembrandt på Wingårdhs arkitektkontor. De beskriver byggnaden med följande ord: ”Brohuset blir en glänsande och upphöjd monolit. Helt vit och glasklädd kommer den stora volymen att reflektera sin omgivning och föra ned himmelsljuset till marken.” Bilder Se även Kajen 4, inflyttning 2014, arkitekt Gert Wingårdh. Kajen 5, inflyttning 2017, arkitekt ÅWL Arkitekter. Kajplats 6, inflyttning 2020, arkitekt Rosenbergs Arkitekter. K7, inflyttning 2022, arkitekt Erséus Arkitekter. Källor Planbeskrivning. Detaljplan för del av Sjövik 5 ’Kajen’, i stadsdelen Liljeholmen, S-Dp 2010-21700. JM: Brohuset. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Brohuset.