NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Västra Götaland

Västra Götaland (szw. Västra Götalands län) – jeden ze szwedzkich regionów administracyjnych (län). Siedzibą władz regionu (residensstad) jest Göteborg. Geografia Region administracyjny Västra Götaland jest położony na zachodnim wybrzeżu Szwecji, w zachodniej części Götalandu. Region administracyjny obejmuje całą prowincję historyczną (landskap) Bohuslän, większe części Västergötland i Dalslandu oraz fragmenty Värmlandu i Hallandu. Graniczy z regionami administracyjnymi Värmland, Örebro, Östergötland, Jönköping i Halland, a także z terytorium Norwegii (okręg Østfold), z jeziorami Wetter i Wener oraz z morzem (cieśniny Skagerrak w północnej i środkowej części wybrzeża i Kattegat w południowej). Demografia 31 grudnia 2015 r. Västra Götalands län liczył 1 648 682 mieszkańców (2. pod względem zaludnienia z 21 regionów administracyjnych Szwecji), gęstość zaludnienia wynosiła 69 mieszkańców na km². Liczba mieszkańców regionu administracyjnego Västra Götalands län w latach 2000–2015: Historia Västra Götalands län utworzono 1 stycznia 1998 r. po złączeniu dotychczasowych regionów administracyjnych Älvsborg, Göteborg i Bohus (Göteborgs och Bohus län) oraz większej części Skaraborg, poza gminami Mullsjö i Habo, które zostały wówczas przyłączone do regionu administracyjnego Jönköping. Gminy i miejscowości Gminy Region administracyjny Västra Götaland jest podzielony na 49 gmin: Uwagi: W nawiasie liczba mieszkańców; stan na dzień 31 grudnia 2015 r. Miejscowości Lista 10 największych miejscowości (tätort) regionu administracyjnego Västra Götaland (2010): Uwagi Przypisy Linki zewnętrzne Regionfakta.com o regionie administracyjnym Västra Götaland Västra Götalands län. vastragotaland.se. [zarchiwizowane z tego adresu (2009-01-18)].
Comitatul Västra Götaland

Västra Götaland, în traducere liberă Götaland de Vest, aluzie la regiunea istorică Götaland, este un comitat din Suedia. Reședința sa este orașul Göteborg. Geografie Zone urbane Următoarele sunt cele mai mari zece zone urbane din comitat (anul 2015) conform Biroului Central de Statistică al Suediei: Demografie Administrație Västra Götalands län este compus din următoarele comune: Note
Вестра-Гёталанд

Ве́стра-Гёталанд (Вестра-Ёталанд; швед. Västra Götalands län) — лен, расположенный на западном побережье Швеции вдоль пролива Скагеррак, в исторических провинциях Вестергётланд, Бохуслен и Дальсланд. Граничит с ленами Вермланд, Йёнчёпинг, Эребру, Эстергётланд и Халланд. Был образован в январе 1998 года путём объединения ленов Эльвсборг, Гётеборг-Бохус и большей части лена Скараборг. Административный центр — город Гётеборг. Население Вестра-Гёталанд является вторым в Швеции леном по численности населения. Оно, однако, распределено неравномерно. Примерно половина жителей проживает в районе Гётеборга. В 1996 году 83 % населения проживало в 311 населённых пунктах лена, из которых наиболее крупными являются Гётеборг, Мёльндаль, Бурос, Тролльхеттан, Шёвде, Уддевалла, Лидчёпинг, Алингсос и Венерсборг. Административное деление Лен разделён на 49 коммун. Экономика Вестра-Гёталандский лен является крупным экономическим центром. Наибольшее количество рабочих мест сконцентрировано в районе Гётеборга, в меньшей степени в районе Тролльхеттана-Венерсборга, Буроса, и Шёвде. Сельское хозяйство играет большую роль прежде всего в областях между Венерном и Веттерном. Пахотные земли занимают около 21 % территории лена и составляют 18 % от всех пахотных земель страны. Значительную роль в экономике лена играет животноводство. Вестра-Гёталанд занимает первое место в Швеции по поголовью крупного рогатого скота и овец, и второе по численности свиней. В лене развито лесное хозяйство и рыболовство. Последнее даёт примерно половину от всего улова рыбы в стране. Вестра-Гёталанд имеет развитую промышленность (автомобилестроение, машиностроение, нефтепереработка, химия и т. д.). Почти каждое пятое рабочее место в промышленности приходится на этот лен. Достопримечательности Озеро Викен — высшая точка канала Гёта. Озеро Осунден. Ссылки vastragotaland.se (швед.)
Вестра Јеталанд (округ)

Округ Вестра Јеталанд (швед. Västra Götalands län) је округ у Шведској, у западном делу државе. Седиште округа је град Гетеборг, а значајан је и град Борос. Округ је основан 1998. године. Положај округа Округ Вестра Јеталанд се налази у западном делу Шведске. Њега окружују: са севера: Округ Вермланд, са североистока: Округ Еребру, са истока: Округ Естерготланд, са југоистока: Округ Јенћепинг, са југа: Округ Халанд, са запада: Северно море (Скагерак), са северозапада: Норвешка. Природне одлике Рељеф: У округу Вестра Јеталанд преовлађују нижа подручја. Западну половину округа чини равничарско до благо заталасано подручје до 100 метара надморске висине. На истоку је побрђе до 300 метара надморске висине. Клима: У округу Вестра Јеталанд влада блажи облик континенталне климе под утицајем Атлантика (Голфска струја). Воде: Вестра Јеталанд је приморски округ у Шведској, јер га Северно море, тачније залив Скагерак, запљускује са запада. Морска обала је веома разуђена, са много острваца и малих залива. У унутрашњости округа постоји низ ледничких језера, од којих је највеће Венерн, највеће у Шведској и целој ЕУ. На истоку округа налази и језеро Ветерн, друго по величини у Шведској. Најважнији водотоци у округу су реке Гета и Еран. Историја Подручје данашњег округа у целости покрива историјске области Западни Јетланд, Бохуслен и Далсланд. Данашњи округ основан је 1998. године, спајањем три дотадашња округа на датом простору. Становништво По подацима 2011. године у округу Вестра Јеталанд живело је близу 1,6 милиона становника, па је то други по многољудности округ у држави. Последњих година број становника расте. Густина насељености у округу је преко 66 становника/km², што је готово три више од државног просека (23 ст./km²). Међутим, део око града Гетеборга на југозападу је много боље насељен него унутрашњост на истоку и северу округа. Општине и градови Округ Вестра Јеталанд има 49 општина (највише у држави). Општине су: Градови (тачније „урбана подручја") са више од 15.000 становника: Гетеборг - 550.000 становника. Борос - 66.000 становника. Тролхетан - 46.000 становника. Мелндал - 37.000 становника. Партиле - 35.000 становника. Шевде - 34.000 становника. Удевала - 31.000 становника. Лидћепинг - 26.000 становника. Алингсос - 24.000 становника. Кунгелв - 23.000 становника. Венерсборг - 22.000 становника. Лерум - 17.000 становника. Маријестад - 16.000 становника. Фалћепинг - 16.000 становника. Мелнлике - 15.000 становника. Кина - 15.000 становника. Скара - 11.000 становника. Види још Западни Јеталанд Бохуслен Далсланд Гетеборг Референце City Population: SWEDEN Спољашње везе Званични веб-сајт
Västra Götalands län

Västra Götalands län är ett av Sveriges län, beläget i sydvästra delen av landet, vid den norra och mellersta delen av Sveriges västkust och vars residensstad är Göteborg. Västra Götalandsregionen har dock sin huvudort i Vänersborg. Vid Vänerns östra strand ligger Mariestad, centralort i Mariestads kommun, som var residensstad i det tidigare Skaraborgs län fram till att länet upphörde 1997. Landshövdingens tidigare residens Marieholm i Mariestad är numera statligt byggnadsminne och används bland annat för möten, konferenser och museiverksamhet. Geografi Länet omfattar hela landskapet Bohuslän, huvuddelarna av Dalsland och Västergötland samt mindre delar av Halland (Lindome socken) och Värmland (Södra Råda socken). Det består av 49 kommuner vilket gör att det är det län i Sverige med störst antal kommuner och har drygt 1,6 miljoner invånare, vilket är ca 16,7 procent av Sveriges befolkning och gör det till det näst största länet sett till befolkningen. Länet gränsar till Värmlands län, Örebro län, Östergötlands län (i Vättern), Jönköpings län och Hallands län. Länet gränsar också till Østfold fylke och Vestfold fylke i Norge. Länsgränsen går genom Sveriges två största insjöar Vänern och Vättern. Länet bildades som ett storlän den 1 januari 1998 genom en sammanslagning av Göteborgs och Bohus län (inrättat 1680), Älvsborgs län, och större delen av Skaraborgs län (de senare inrättade 1634). Kommunerna Mullsjö och Habo som tidigare ingick i Skaraborgs län ingår sedan dess istället i Jönköpings län. Ett år senare skedde sammanläggning av motsvarande landsting till Västra Götalandsregionen. Det nya länet fick sin länskod 14 och länsbokstav O från Göteborgs och Bohus län. Öar Tre av Sveriges sju största öar ligger i länet. Orust, fjärde största Hisingen, femte största Tjörn, sjunde största Kommuner Tätorter De befolkningsmässigt tio största tätorterna enligt 2018 års avgränsning: Residensstaden är i fet stil Befolkning Demografi Befolkningsutveckling Länsvapen Blasonering: Kvadrerad sköld, i första fältet Göteborgs vapen, i andra fältet Bohusläns vapen, i tredje fältet Dalslands vapen i courtoisie (med vapendjurens huvud vänt mot sköldens mittlinje), i fjärde fältet Västergötlands vapen. Västra Götalands läns vapen är sammansatt av vapnet för residensstaden och vapnen för de tre landskap som huvudsakligen ingår i länet. Det registrerades i Patent- och registreringsverket 1998. Se även Landshövdingar i Västra Götalands län Västra Götalandsregionen Kommunalförbundsindelning i Västra Götalands län Kollektivtrafik i Västra Götalands län Västtrafik Lista över byggnadsminnen i Västra Götalands län Västnytt – regionalt nyhetsprogram på Sveriges Television Anmärkningar Referenser Externa länkar Länsstyrelsen i Västra Götalands län Västra Götalandsregionen Regionfakta – Fakta om Västra Götalands län
Вестра-Йоталанд

Вестра-Йоталанд або Західний Геталанд (швед. Västra Götalands län) — лен, розташований у західній частині Швеції, біля протоки Скагеррак у ландскапах (провінціях) Вестерйотланд, Богуслен, Дальсланд. Вестра-Йоталанд не слід плутати з ландскапом Вестерйотланд, оскільки межі лену та ландскапу не збігаються. Лен межує з ленами Вермланд, Єнчепінг, Еребру, Естерйотланд та Галланд. У лені Вестра-Йоталанд проживає понад 1,5 млн мешканців, що становить 17 % усього населення Швеції. Центральне місто — Гетеборг, друге за розміром місто Швеції. Історія Лен утворено з 1 січня 1998 року після об'єднання колишніх ленів Ґетеборґ і Богус, Ельвсборґ та більшої частини лену Скараборґ (без комун Мулльше і Габу, які відійшли до лену Єнчепінг). Острови До складу Вестра-Йоталанду входять три з шести найбільших островів Швеції: Уруст (3-й за розміром) Гісінген (4-й) Черн (6-й) Адміністративний поділ Адміністративно лен Вестра-Йоталанд поділяється на 49 комун: Див. також Адміністративний поділ Швеції Ландскап (Швеція) Лен (Швеція) Транспорт у Швеції Посилання Лен Вестра-Йоталанд Управа лену Вестра-Йоталанд [Архівовано 4 серпня 2009 у Wayback Machine.] Ландстинг лену Вестра-Йоталанд [Архівовано 10 лютого 2005 у Wayback Machine.]
Skatteskrapan

Skatteskrapan ("The Tax Scraper") is a 26-storey, 86 m (282 ft) building in Stockholm, Sweden. It is located at Götgatan 76 in the district of Södermalm, in a block named Gamen (The Vulture). With an initial height of 81 metres and 25 floors, it was the tallest building in Sweden from its completion in 1959 to 1964 when it was surpassed by the 84 metres tall Dagens Nyheter Tower. The building was designed by architect Paul Hedqvist for the Swedish National Tax Board (hence its name). It served as the office of the Tax Board until 2003, when it was decided under then Mayor of Stockholm Annika Billström that the building be rebuilt internally to turn it into student apartments. Svenska Bostäder took over ownership of the building from its former host Vasakronan on 29 December 2003. In 2008 the building was bought by AP Fastigheter which soon merged with Vasakronan. The building is protected as a cultural landmark by the City of Stockholm, which means it can't be rebuilt externally. The skyscraper, as rebuilt by Skanska, now has 415 student apartments as well as office and conference space on the top floors. Connecting with the rebuilt building, another seven-floor building was built on a side with 61 student apartments and 19 general rental apartments. On the first and second floors of the skyscraper, and in the side building, there is now space used for shops and restaurants. The official name of the new building complex is Skrapan (The Scraper). In the rebuilding process a new floor with a skybar was added at the top, increasing the floor count to 26. References External links Skrapan
Skatteskrapan

Skatteskrapan (le gratte-ciel des impôts, aujourd'hui rebaptisé Skrapan c'est-à-dire simplement le gratte-ciel) est un immeuble situé dans le quartier de Södermalm à Stockholm. Inauguré en 1960, il compte parmi les immeubles les plus hauts de la capitale suédoise. Construction Skatteskrapan est une œuvre d'une des figures majeures de l'architecture suédoise du XXe siècle, Paul Hedqvist. C'est un immeuble en forme de croix, qui est parmi les premiers immeubles de Suède à utiliser la technique du mur-rideau, dans laquelle des panneaux de verre et d'aluminium sont posés sur l'ossature du bâtiment. Il doit son nom à son premier occupant, l'administration des impôts de Stockholm (aujourd'hui intégrée à l'agence suédoise des impôts). Lorsque la construction s'achève en décembre 1959, le bâtiment compte 23 étages, et c'est alors l'immeuble le plus haut de Suède. Il occupe cette position jusqu'en 1964, année où une autre réalisation de Paul Hedqvist prend le relai : le DN-skrapan, siège jusqu'en 1990 du quotidien Dagens Nyheter. Rénovation Après que l'agence suédoise des impôts a déménagé vers de nouveaux locaux situés rue Magnus Ladulåsgatan, le bâtiment est rénové et converti en résidence universitaire. Il se voit agrandi de deux étages, avec l'ajout à son sommet d'un restaurant et d'un bar panoramiques. L'immeuble compte donc aujourd'hui 25 étages, pour une hauteur de 86 mètres. Une nouvelle galerie commerçante, située au rez-de-chaussée, a également été inaugurée en 2007. À la suite de cette rénovation, le bâtiment a pris officiellement le nom de Skrapan. C'est le cabinet d'architectes Ahrbom & Partner qui a dirigé les travaux. L'immeuble appartient aujourd'hui (2012) au groupe immobilier Vasakronan. Galerie Références Voir aussi Sources (sv) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en suédois intitulé « Skatteskrapan » (voir la liste des auteurs). Articles connexes Liste des plus hauts bâtiments du comté de Stockholm Portail des gratte-ciel Portail de Stockholm
Skatteskrapan

Skatteskrapan is een wolkenkrabber in de wijk Södermalm van de Zweedse stad Stockholm. Het gebouw is nu 86 meter hoog (oorspronkelijk 81 meter) en telt 26 verdiepingen. Het gebouw is ontworpen door de Zweedse architect Paul Hedqvist. Van 1959 tot 1964 was het gebouw het hoogste van Zweden. Hierna werd het voorbijgestreefd door de Dagens Nyheter Tower van 84 meter. In 2003 besloot burgemeester Annika Billström het gebouw om te bouwen tot studentenappartementen. Daarvoor diende het als belastingkantoor. In december 2003 nam Svenska Bostäder de eigendom over van Vasakronan. In het gebouw zijn 415 studentenkamers gevestigd, alsmede kantoren en conferentieruimten. Dit project werd augustus 2007 opgeleverd. Het oorspronkelijke gebouw was 24 verdiepingen hoog. Bij de renovatie werd het gebouw met een restaurant en skybar verhoogd tot 26 verdiepingen. Het gebouw heeft een cultureel beschermde status wat betekent dat de buitenkant niet gewijzigd mag worden. Zie ook Lijst van hoogste gebouwen van Zweden
Skatteskrapan

Skrapan (tidigare Skatteskrapan, även Studentskrapan) är en skyskrapa belägen vid Götgatan på Södermalm i Stockholm. Skrapan är en känd Stockholmsbyggnad, ritad av funkisarkitekten Paul Hedqvist, med en av Sveriges första curtain wall-fasader. Byggnaden är belägen i kvarteret Gamen, som hetat så sedan 1800-talet, på centrala Södermalm och var tidigare huvudkontor för Skattemyndigheten i Stockholm (numera en del av Skatteverket). Byggnaden är 86 meter hög och har 26 våningar. Den stod klar 1959 och uppfördes av Skånska cementgjuteriet och Bygg-Oleba Olle Engkvist AB. Beskrivning Skatteverket År 1954 fastställdes en ny stadsplan för området. I denna placerades skattehuset på en klippa i den tidigare sjön Fatburen. Komplexet bestod av ett höghustorn med 25 våningar omgiven av en låghusdel i fem våningar. Paul Hedqvist gav huvudbyggnaden en turbinformad plan, vilket innebär fyra flyglar som omsluter ett centralt trapphus. Denna planlösning garanterade gott dagsljus till samtliga kontorsrum, som anordnades längs fasaderna med mittenkorridorer. Även korridorerna fick dagsljus genom gavelfönstren i korridorens slut. Korridorerna är korta och kontorsenheten i varje flygel är inte större än 180 m², vilket gav en ”mänsklig” arbetsplats utan ändlöst långa korridorer. Till höghuset ansluter en fem våningar hög byggnad, även den innehöll kontor samt en hall för allmänheten. Fasaderna består dels av en lätt curtain wall-konstruktion i glas och aluminium dels av bärande betongväggar, som behövdes för att göra den höga byggnaden vindstyv och stabil. Den uppglasade fasaden delade Hedqvist in i fyra fält med tre fönster i vardera fält, de slutna delarna består av fasadbetong med frilagd ballast i marmorkross. Studentbostäder Efter att Skatteverket flyttat till Magnus Ladulåsgatan byggdes Skatteskrapan om invändigt för att ge plats åt studentbostäder. Huset kallas allt mer Studentskrapan, på grund av sin nya funktion. Torsdagen den 20 september 2007 invigdes den nya gallerian Skrapan, som är belägen i markplanet. Byggnaden var från början 24 våningar hög men två våningar med restaurang och skybar har lagts till i samband med ombyggnaden till studentbostäder. Arkitekt för om- och tillbyggnaden är Ahrbom & Partner, som arbetat med kvarteret sedan 1994. Skatteskrapan i populärkultur I ett avsnitt av den amerikanska tv-serien The Simpsons omtalas Skatteskrapan. Bilder Se även Lista över Stockholms högsta byggnader Referenser Noter Tryckta källor Henrik Poppius (2023). Olle Engkvist : folkhemmets storbyggmästare. Stockholm: Carlssons. Libris gx7qdkp6dgwt594g. ISBN 9789189826014 Allpere, Kristina (2009). Paul Hedqvist – Arkitekt och Stockholmsgestaltare. Stockholm: Stockholmia förlag. ISBN 978-91-7031-209-0 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Skatteskrapan. Skrapan Skrapan hos fastighetsägaren Vasakronan Studentskrapan i restaurangväg - Allt om Stockholm
Observatório de Slottsskogen

O Observatório de Slottsskogen (em sueco: Slottsskogsobservatoriet) fica situado numa elevação do parque Slottsskogen em Gotemburgo. É um observatório popular, destinado a observações a ser feitas pelo público visitante. Foi construído em 1985, substituindo um observatório mais modesto inaugurado em 1929. Durante o período escuro de setembro-março são organizadas observações públicas das estrelas através de telescópio. No período de abril-setembro são feitas observações do Sol. Quando a visibilidade é insuficiente, são mostrados diapositivos, apresentadas exposições, e organizadas conferências. Referências Ligações externas Observatório de Slottsskogen em Gotemburgo
Йоншьопинг (лен)

Лен Йоншьопинг (на шведски: Jönköpings län) е лен в южна Швеция. Граничи на североизток с лен Вестра Йоталанд, на северозапад с лен Йостерйотланд, на югозапад с лен Калмар, а на юг с лените Халанд и Крунубери. Административен център на лена е град Йоншьопинг. Общини в лен Йоншьопинг В рамките на административното си устройсто, лен Йоншьопинг се разеделя на 13 общини със съответно население към 31 декември 2013 : Източници
Comtat de Jönköping

El Comtat de Jönköping, o Jönköpings län és un comtat o län al sud de Suècia. Per a història, geografia i cultura del comtat, veure l'article de la província de Småland. Fa frontera amb els comtats de Halland, Västra Götaland, Östergötland, Kalmar i Kronoberg. Municipis Referències Enllaços externs Oficina Administrativa del comtat de Jönköping Consell del Comtat de Jönköping Arxivat 2007-06-08 a Wayback Machine. Associació Regional d'Autoritats Locals de Jönköping Arxivat 2004-12-26 a Wayback Machine.
Jönköping (kraj)

Jönköping (švédsky Jönköpings län) je kraj na jihu Švédska. Sousedí s kraji Halland, Västra Götaland, Östergötland, Kalmar a Kronoberg. Hlavním a největším městem je Jönköping. V březnu 2011 byl počet obyvatel v kraji 337,013. Přibližně čtvrtina obyvatel kraje žije v městské oblasti Jönköping-Husqvarna kolem jezera Vättern. Obce Území kraje se člení na 13 samosprávných obcí (kommuner): Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Jönköping County na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jönköping na Wikimedia Commons Správní rada kraje Jönköping Hallandská krajská rada
Jönköpings län

Jönköpings län er et svensk län (amt) beliggende i det sydlige Sverige. Det grænser op til Hallands län, Västra Götalands län, Östergötlands län, Kalmar län og Kronobergs län. Landskap Jönköpings län består af den nordvestlige del af landskabet Småland og Habo og Mullsjö kommuner i Västergötland. Større byer De ti største byer i Jönköpings län, sorteret efter indbyggertal: Indbyggertal pr. 31. december 2010, – Statistiska centralbyrån (SCB). I Jönköpings byområde indgår blandt andre de tidligere selvstændiger byer og nuværende bydele: Jönköping (54.565), Huskvarna (21.243) og Norrahammar (8.800). Indbyggertal pr. 2004. Eksterne henvisninger
Jönköpings län

Jönköpings län ist eine Provinz (län) im Norden der südschwedischen Landschaft Småland. Geographie Das Territorium von Jönköpings län macht mit einer Gesamtfläche von ca. 11.700 km² 2,6 % der Fläche des schwedischen Staatsgebietes aus. Die Provinz grenzt im Norden an den Vättern, Schwedens zweitgrößten See. Bevölkerung Die Provinz hat mit Stand 31. Dezember 2017 357.237 Einwohner. Dies entspricht einem Anteil an der Gesamtbevölkerung Schwedens von 3,6 %. Etwa ein knappes Drittel der Einwohner der Provinz lebt im Hauptort Jönköping. Wappen Beschreibung: In Blau ein roter Balken mit Wellenschnitt an der Unterseite. Eine dreitürmige gezinnte silberne Burg mit geöffnetem Tor und schwarzen Fenstern steht auf der Wellenlinie. Drei goldene Kronen schweben balkenweise im Schildhaupt. Symbol: Das Wappen ist nahezu identisch mit dem der Stadt Jönköping. Gemeinden und Orte Gemeinden Jönköpings län besteht aus 13 Gemeinden (schwedisch: kommuner), Stand: 31. Dezember 2024: Größte Orte Jönköping (89.396) Värnamo (18.696) Nässjö (16.678) Tranås (14.197) Vetlanda (13.050) Gislaved (10.037) (Einwohner Stand 31. Dezember 2010) Politik Regionalrat Wahlen seit 2018 Der Regionalrat wird folgendermaßen turnusmäßig alle vier Jahre gebildet: Regionalrat Nach der Wahl wurde eine Koalition aus S, M und Bevara akutsjukhusen gebildet. Sie kommen auf 44 der 81 Sitze. Weblinks Offizielle Website Quellen