NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hjällbo kyrka

Hjällbo kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Angereds församling i Göteborgs stift. Den ligger i stadsdelen Hjällbo i Göteborgs kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1973 efter ritningar av arkitekt John Snis och invigdes samma år. Följande år erhöll den arkitekturpris för god byggnadskonst av Per och Alma Olssons fond. Byggnaden är murad av fasadtegel och den har dolda takfall. Byggnaden består av kyrkorum med församlingslokaler som är grupperade kring en atriumgård. Kyrkorummet är en treskeppig basilika vars mittskepp saknar högt sittande fönster. Sidoskeppen avdelas av fyra betongpelare. Koret i öster är rakt avslutat och integrerat med övriga kyrkorummet. Söder om kyrkorummet finns sakristia och vapenhus. Golvet är belagt med brun klinker. Korgolvet är av tegel och två steg högre än övriga kyrkorummet. De fasta bänkkvarteren står på ett golv av kermikplattor. Väggarna utgörs av en obehandlad betongstomme med utfyllnader av mönstermurat tegel medan norra väggen är av glas mot atriumgården. Innertaket är belagt med eternitplattor. Klockorna finns i ett öppet utrymme ovanför huvudentrén i den södra fasaden. Inventarier Altaret är byggt av tegel och granit. Altarskåpet är en triptyk av trä som är huggen i relief av skulptören Hjalmar Ekberg i Nybro år 1973. Den återger Kristus omgiven av människor i olika livssituationer. Orgeln, med 25 stämmor på två manualer och en självständig pedal, är tillverkad av Hammarbergs Orgelbyggeri i Göteborg. Kororgeln är tillverkad av Västbo Orgelbyggeri. Vid södra sidan av mittskeppet finns predikstolen som är murad av tegel. Dopfunten av bohusgranit finns vid mittskeppets norra sida. En Mariastaty från 1978 är skulpterad i trä av Hjalmar Ekberg. De flesta textilierna har levererats av Ateljé Tre Bäckar. Referenser Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 145. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 483. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Zelm van Eldik, Jop van (2016). Andliga rum : religiösa byggnader i Göteborg. Karlstad: Votum. Libris 19131152. ISBN 9789187283871
Hjälmared folkhögskola

Hjälmared folkhögskola är en folkhögskola i Hjälmared i Alingsås kommun. Skolan drivs av en skolförening med ideologisk och viss organisatorisk koppling till Evangeliska Fosterlandsstiftelsen. Skolan och dess internat är inrymt i nya och gamla lokaler kring en gammal kungsgård. På skolan går varje år 150-170 studerande varav knappt hälften även bor på skolan. Galleri Utbildningar Digital design & production Polispreparand Husbyggarkurs Bibelseminarium (i Göteborg) Hälsocoach Naturguide & naturturism Allmän kurs, 1-3 år, kan ge grundskole- och gymnasiekompetens. Profiler år 3: Polisprofil, i samarbete med polismyndigheten i västra Götaland Beteendevetarprofil IT-profil Steget in, studiemotiverande kurs för arbetslösa i samverkan med Arbetsförmedlingen Folkis Ung Vidgade vyer, pensionärskurs i samverkan med Alingsås församling Konfirmationsläger Räddningstjänst, i kombination med annan kurs En annorlunda bibelskola, i kombination med annan kurs Källor Externa länkar Hjälmared folkhögskolas webbplats Wikimedia Commons har media som rör Hjälmared folkhögskola.
Réserve naturelle de Hjälmö-Lådna

La réserve naturelle de Hjälmö-Lådna (en suédois : Hjälmö-Lådna naturreservat) est une réserve naturelle de l'archipel de Stockholm dans le comté de Stockholm en Suède. Présentation La réserve comprend la majeure partie des îles Stora Hästnacken, Gränö, Hjälmö, Hjälmö västerholme, Lisslö, Lådna, Lådnaön, Norrgårdsö et Träskö-Storö. Les îles de la réserve sont relativement peu exploitées car situées au milieu de l'archipel, mais il y a un peu d'agriculture et de sylviculture. Oppgården à Lådna est l'une des plus grandes fermes de l'archipel. Les parties centrales de Lådna sont constituées d'un paysage agricole plus ancien à petite échelle avec des champs et des pâturages de petite à moyenne taille. Les forêts de la réserve sont caractérisées par une alternance de forêts de conifères et d'affleurements. Certaines parties présentent des forêts naturelles ressemblant à des forêts, comme sur Äspan et sur les caps de Lådnaön. La région est une zone très fréquentée pour la vie en plein air avec plusieurs beaux ports naturels, certains avec des plages de sable fin pour la baignade. Bibliographie (sv) Anders Källgård, Sveriges öar, Carlsson, 2013, 687 p. (ISBN 9789173315739) Galerie Références Liens externes Site officiel Ressource relative à la géographie : World Database on Protected Areas Portail de la Suède Portail de la conservation de la nature Portail du patrimoine mondial
Hjälmö-Lådna naturreservat

Hjälmö-Lådna naturreservat är ett naturreservat i Stockholms mellersta skärgård som förvaltas av Skärgårdsstiftelsen. Reservatet omfattar huvuddelen av öarna Stora Hästnacken, Gränö, Hjälmö, Hjälmö västerholme, Lisslö, Lådna, Lådnaön, Norrgårdsö och Träskö-Storö. Reservatets öar är relativt oexploaterade för att ligga i mellanskärgården, men ett visst jord- och skogsbruk förekommer. Oppgården på Lådna är en av skärgårdens största gårdar. Referenser Externa länkar Hjälmö-Lådna Skärgårdsstiftelsen
Hjälstads kyrka

Hjälstads kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2002 tillhör Fägre församling (tidigare Hjälstads församling) i Skara stift. Den ligger i kyrkbyn Hjälstad i Töreboda kommun. Historia Kyrkan var moderkyrka för Hjälstads pastorat och var dess gravkyrka. Här finns ätten Krabbes familjegrav och även ätten Sparre har grav under korgolvet. Kyrkobyggnaden Kyrkan är medeltida och den utökades i öster 1689 och tornet tillkom 1725. Vid Frans Adolf Wahlströms ombyggnad 1902 tillkom de nygotiska fönstren med gjutjärnsomfattningar och tornspiran. Kyrkorummet präglas av olika tiders restaureringar, bland annat 1949. Utanför kyrkan står Vg 8, en runsten från 1000-talet med ristningar på tre sidor. Den hittades i kyrkans stenfot år 1890. Inventarier Altaruppsatsen och predikstolen är donationer av Sparreätten. Klockor Kyrkan har två medeltida klockor. Storklockan är av en senmedeltida normaltyp och saknar inskrifter. Lillklockan är av en romansk typ av samma slag som den i Saleby kyrka. Den har två skriftband, varav det övre har inskriften: +ROBERTVS. Man vet inte vem som avses med detta namn. Klockan är sannolikt gjuten i början av 1200-talet, om ej tidigare. Orgel I kyrkan har funnits två orglar från 1759 respektive 1878 innan dagens, från Smedmans Orgelbyggeri 1971. Den är placerad på den västra läktaren och har fjorton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Den ljudande fasaden är från 1878, men piporna från 1971. Källor Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 73. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Vår svenska kyrka / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 295. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 221. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Skara stifts orgelinventering 2013-2014. ”Hjälstad kyrka”. Svenska kyrkan - Töreboda kyrkliga samfällighet. http://www.svenskakyrkan.se/default.aspx?di=653280. Läst 21 augusti 2011. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hjälstads kyrka.
Hjälstaviken

Hjälstaviken är en sjö och en våtmark belägen 17 kilometer öster om Enköping i Enköpings kommun och Håbo kommun i Uppland och ingår i Norrströms huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 1,42 kvadratkilometer och ligger 0 meter över havet. Hjälstaviken ligger i ett naturreservat med samma namn. Sjön avvattnas av vattendraget Hjälstaån. Hjälstaviken är ett av 66 så kallade Ramsar-områden i Sverige. Hjälstaviken är en av Sveriges mest kända fågelsjöar. Förut var det en vik av Mälaren men idag är den en grund lerslättssjö . Fåglar Runt sjön finns det åkermark, sankängar och ädellövskog, vilket gör att Hjälstaviken innehar likväl typiska sjöfåglar som skogsfåglar. Över 250 olika fågelarter har observerats vid Hjälstaviken genom tiderna. Av i Stockholmstrakten relativt sällsynta häckfåglar i Hjälstaviken kan nämnas vassångare, rördrom och skäggmes, som alla lever i vassen. Runt viken häckar bl.a. mindre hackspett i skogen och gräshoppsångare på öppnare partier. Vid Hjälstaviken finns både ett större fågeltorn som ger överblick över vattnet och en spång in i vassen från vilken områdets vassfåglar kan observeras; vid denna spång - finansierad av Världsnaturfonden WWF - finns även ett gömsle. Utöver häckfåglarna finns en rad regelbundna gäster som årligen rastar vid Hjälstaviken under sin flyttning, bl.a. dvärgmås, svarttärna, dvärgbeckasin och dubbelbeckasin, samt alla i Sverige förekommande arter av simänder. Under september och oktober rastar tusentals grågäss och skogsgäss/tundragäss i våtmarken, samt ofta ett mindre antal av den i Sverige akut hotade fjällgåsen. Det är främst svanarna som har gjort området känt utanför fågelskådarkretsar. Svanarna omtalas av Linné och troligen så häckade de redan kring 1621 då Gustav II Adolf regerade. Knölsvanen var talrikast under slutet på 1800-talet, med 30 häckande par. Nu häckar den med något enstaka par. Delavrinningsområde Hjälstaviken ingår i delavrinningsområde (661686-158793) som SMHI kallar för Utloppet av Hjälstaviken. Medelhöjden är 15 meter över havet och ytan är 13,04 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 54,74 kvadratkilometer. Hjälstaån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 78 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (17 procent), öppen mark (15 procent) och jordbruk (55 procent). Avrinningsområdet har 1,25 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 9,6 procent. Se även Lista över insjöar i Håbo kommun Lista på Ramsar-områden i Sverige Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hjälstaviken.﻿ Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Hjälstaviken på VISS Information om Hjälstaviken på Upplands Ornitologiska Förening
Hjärnarps kyrka

Hjärnarps kyrka är en kyrkobyggnad som ligger precis intill Hjärnarpsvägen i samhället Hjärnarp norr om Ängelholm. Den tillhör Hjärnarp-Tåstarps församling i Lunds stift. Medeltida kyrkan Troligen har en kyrka funnits i Hjärnarp sedan 1100-talet. Kyrkan hade en rektangulär planform med torn i väster. Huvudingången låg i vapenhuset vid sydvästra sidan. Från början fanns en vägg mellan kyrktorn och kyrkorum. Väggen togs senare bort och tornet sänktes till samma nivå som övriga kyrkan. En fristående klockstapel uppfördes. 1794 tillkom norra korsarmen. I oktober 1836 tog församlingens nye kyrkoherde Sven Möller initiativet att bygga en ny kyrka. Vid en besiktning hittade man sprickor i muren och valven. Kyrkan dömdes ut och gudstjänsterna förlades till Tåstarps kyrka. Nuvarande kyrka Åren 1838 - 1843 uppfördes en från grunden ny stenkyrka i nyklassicistisk stil som invigdes på Kyndelsmässodagen 1844. Den ritades av Carl Stål. Kyrkobyggnaden består av ett brett långhus med ett kvadratiskt kyrktorn i väster. Redan 1847 behövde kyrkan repareras. Byggmästaren som hade lämnat tio års garanti gick i konkurs och församlingen fick stå för kostnaderna. Under årens lopp har åtskilliga reparationer genomförts. 1871 lagades tak och valv, kyrkans yttre fick en ordentlig reparation och kyrkans inre blev helt restaurerad. Predikstolen och altaret fick en betydlig uppsnyggning mot tidigare. Arbetet gick på nära 7 000 rdr där församlingen fick ta upp ett lån på 6 000 rdr med amorteringsskyldighet. 1885 fick kyrkan nytt tak. 1887 lades ett nytt golv. 1934 installerades värmeledning. Då hade kyrkan haft elektrisk belysning i fyra år. 1967 togs en del bänkpartier under läktaren bort och ersattes med kapprum och väntrum. Korväggen täcks av en freskomålning utförd av Pär Siegård och invigd 1957. Målningens motiv är Jesu lidandevecka. Inventarier Dopfunten i sandsten tillverkades omkring 1200. Tillhörande dopfat i driven mässing är daterat till 1600-talets första hälft. På norra väggen intill dopfunten hänger en gammal dopklänning. En rikt skulpterad predikstol är från 1619. En offerkista är från 1780-talet. Orgel 1879 byggde Carl Elfström, Ljungby en orgel med 16 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1951 av Frederiksborgs Orgelbyggeri, Hilleröd, Danmark och har mekanisk traktur och elektrisk registratur. Orgeln har fria kombinationer. 1984 renoverades orgeln av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund. Kororgel Den nuvarande kororgeln byggdes 1977 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är mekanisk. Galleri Källor och information Litteratur Våra kyrkor, sidan 441, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Carl-Bertil Eiman & Ulla Johansson: Hjärnarps kyrka genom tiderna Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Internet Åsbo Släkt- och Folklivsforskare skåne.com Hjärnarps historia Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hjärnarps kyrka.
Hjärsås Church

Hjärsås Church (Swedish: Hjärsås kyrka) is a medieval church in Hjärsås, Östra Göinge Municipality, Skåne, Sweden. It was built in the 1230s in a Romanesque style. Unusually, the church exterior is decorated with paintings possibly from the 16th century. The interior contains 16th-century murals of a style not found elsewhere in Skåne. The church lies in the Diocese of Lund (Church of Sweden). History A medieval coin dating from the 1230s was found when the church was renovated in 1928, and indicates that the church may have been built c. 1230. It was probably preceded by a wooden church on the same site. The present church originally consisted of the nave, choir and apse, constituting a typically Romanesque edifice. A church porch was built in the 14th century, but demolished in 1870. The church was enlarged during the 15th century, and at that time the interior vaults were also constructed. A fire damaged the church in 1696. A belfry was built in 1703–1704 and the presently visible tower was built in 1773 (but it may have been preceded by a medieval tower). The present windows also date from the 18th century, from 1739. A northern transept was furthermore added in 1796–1797. Architecture, murals and fittings The building material of the church is brick, which is unusual for its construction period. Hjärsås Church is the only church in the province of Skåne which retains traces of paint on the facade from decorations made in historical times. The south walls of the nave and choir, as well as the apse, are decorated with ornamental paintings. It is not known when these were made; they might date from the Middle Ages or the 16th century, but they may also be of later date. They were restored in 1939. Inside, the vaults of the choir and apse are decorated with murals made in the early 16th century and probably no later than 1510. Stylistically these differ from any other medieval murals in the province. They depict similarities to decorations in the church of Mary Magdalene in Djursland, Jutland, as well as those in Nørre Herlev, Zealand and may have been made by either one of the artists decorating these churches. The subjects depicted are visions of Heaven and Hell, including the Last Judgment, and the Trinity with Mary. The depictions show a throng of people and beasts in the narrow space of the vaults. The pulpit of the church was bought in 1593 and was made by artisan Daniel Thomissen in Malmö. The larger of the two church bells dates from 1703, and the smaller one from 1748. The still present furniture of the sacristy was donated by a priest to the church in 1735. During the 19th century, a new altarpiece was installed (1840). In 1888 the church organ was installed and the pulpit repainted. References External links Media related to Hjärsås Church at Wikimedia Commons Official site (in Swedish)
Hjärtums kyrka

Hjärtums kyrka är en kyrkobyggnad belägen 8 kilometer norr om centralorten Lilla Edet. Den tillhör Hjärtums församling i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan härstammar från 1200-talet, men den har byggts om och till flera gånger. Ursprungligen var stenkyrkan byggd i romansk stil och hade troligen ett rakt smalare kor i öster. Nuvarande sakristia byggdes 1672 som ett gravkor med rund form och kopparklädd kupol med lanternin invid dåvarande korgavel. År 1695 förlängdes långhuset åt väster med nio meter och året därpå revs triumfbågsmuren. Långhuset förlängdes åt öster och nuvarande tresidiga kor tillkom. Vid nästa ombyggnad 1726-1728 höjdes taket och takfallen blev brantare. Kyrkorummet fick då sitt nuvarande treklövervalv. År 1763 togs tre fönster upp i den norra väggen. Den senaste stora ombyggnaden genomfördes 1900-1901 under ledning av Adrian Crispin Peterson då långhuset förlängdes åt väster och tornet tillkom och interiören byggdes om. Vapenhusen revs och fönstren förstorades. Tak och väggar fick dekorationsmålningar. Inventarier Dopfunten av täljsten är från 1200-talet och i två delar. Höjd: 87,5 cm. Cuppan är upptill cylindrisk och nedtill halvsfärisk. Den har en 15 cm bred bård med växtornament, främst palmettmotiv. Foten saknar dekor och är rund med en kraftig vulst. Genomgående uttömningshål finns. Hela objektet är välbevarat, med endast smärre skador. Altaruppsatsen är tillverkad på 1700-talet. Predikstolen med målade figurer är snidad 1758 av Johan Joakim Beckman. En femsidig altarring är från 1901. Orgel Orgeln är byggd 1962 av John Grönvall Orgelbyggeri. Den är mekanisk och har femton stämmor fördelade på två maualer och pedal. Referenser Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 497. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Information om kyrkan på Svenska kyrkans webbplats Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Vidare läsning Wadell, Maj-Brit (1968). Hjärtums och Västerlanda kyrkor. Sveriges kyrkor, 99-0108065-7 Sveriges kyrkor ; 122. Bohuslän ; 3:1. Stockholm. Libris 19512853. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6967 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hjärtums kyrka.
Hobelinska huset

Hobelinska huset, även Sundströmska huset, är en byggnad i kvarteret Pollux vid Skeppsbron 22 i Stockholm. Hobelinska huset uppfördes 1670, förmodligen efter Nicodemus Tessin den äldres ritningar för handelsmannen Johan Paul Hobelin. År 1767 blev byggnaden för handelsmannen och järnkrämaren Eric Ostermans räkning påbyggt med en våning och omgestaltat enligt tidens smak. Fasadritningen från 1767 är undertecknad av stadsarkitekten Johan Eberhard Carlberg med följande kommentar: "Wid denna Gafvel-bÿggnad är intet något at påminna. J.E. Carlberg". Efter hundra år följde 1857 en total modernisering, som förändrade husets utseende; arkitekt var denna gång Johan Fredrik Åbom. Efter ytterligare en ombyggnad 1924 fick huset sitt nuvarande utseende. År 1909 flyttade Nyman & Schultz in i byggnaden efter att under årens lopp haft sin verksamhet i en rad andra skeppsbrohus. Rederiagenturens passageraravdelning befann sig omedelbart till höger på entréplanet, med ett par fönster mot Skeppsbron och resten mot Skottgränd. Längre in i byggnaden låg finska fraktavdelningen och mellan dessa Suomibyrån som öppnade sina portar måndagen den 1 mars 1926 för allmänheten. Det var då den första utländska turistbyrån i Stockholm och hela Norden. Idag (2009) ägs huset av Norimex AB som hyr ut det till bland annat Best Hostel, Ångfartygs AB Strömma Kanal och GAC Shipping Ltd AB. Ritningar Källor Carlsson, Sven-Olof (1991). Stockholm: gata upp, gata ner: en fälthandbok över Stockholms byggnader, dess arkitekter samt andra kulturella miljöer i innerstaden. Malmö: S.-O. Carlsson. Libris 7448562. ISBN 91-630-0500-X Uppgifter från Stockholms stadsbyggnadskontor Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hobelinska huset.
Phare d'Hoburg

Le phare d'Hoburg (en suédois : Hoburgs fyr) est un phare situé devant les stacks d'Hoburgen, appartenant à l'unique commune de Gotland, dans le Comté de Gotland (Suède). Le phare d'Hoburg est inscrit au répertoire des sites et monuments historiques par la Direction nationale du patrimoine de Suède . Histoire Le phare, mis en service le 1er octobre 1846. En 1915, il a reçu une lentille de Fresnel de 1er ordre qui est toujours en fonctionnement. Il marque la pointe sud-ouest de Gotland. Le phare a été électrifié en 1951 et automatisé en 1978. Durant l'été la tour est ouverte aux touristes. Description Le phare est une tour cylindrique de 21,7 mètres de haut, avec une galerie et une lanterne. Le phare est peint en blanc avec une large bande noire sous la galerie et le dôme de la lanterne noire est blanc. Il émet, à une hauteur focale de 58 mètres, un éclat blanc toutes les 5 secondes. Sa portée nominale est de 27 milles nautiques (environ 50 km). Identifiant : ARLHS : SWE-3031 ; SV-4230 - Amirauté : C7210 - NGA : 9736 . Voir aussi Notes et références (sv) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en suédois intitulé « Hoburg fyr » (voir la liste des auteurs). Lien connexe Liste des phares de Suède Liens externes University of North Carolina at Chapel Hill's : Lighthouses of Sweden: Gotland (en) Online List of Lights - Sweden (en) Sweden Liste ARLHS - Finland (en) Hoburg Lighthouse - Site Lightphotos.net (de) Carte d'implantation des phares suédois (en) Hoburg Light - Lighthouse Explorer Portail des phares Portail de la mer Baltique Portail de la Suède
Hoburg fyr

Hoburg fyr är en fyr vid Hoburgen på södra Gotland. Fyren tändes den 1 oktober 1846. Sedan den 7 december 2017 är fyren ett statligt byggnadsminne. Carl von Linné föreslog redan 1741 att en fyr skulle resas på platsen, och klagomålen var många på Gotlands dåliga fyrbelysning, men det dröjde till mitten av 1800-talet innan planerna sattes i verket. Fyren byggdes från början som en spegelfyr. Tornet är byggt i kalksten. Den blev Gotlands andra bemannade fyr, efter fyren på Östergarnsholm (1806). Ytterligare ett år senare byggdes Fårö fyr. Först bestod belysningen i rovoljelampor. På 1880-talet byttes de till fotogenlampor, och 1915 installerades luxljus. Samma år monterades den nuvarande roterande Fresnel-linsen. Sedan 1951 är fyrbelysningen elektrisk. Hoburg fyr avbemannades 1978 då den blev automatiserad. Sjöfartsverket äger och driver fyrtornet. Under sommarmånaderna är tornet öppet för besökande turister. Referenser Källor Hoburgen Sjöfartsverket Hoburgen Svenska fyrsällskapet Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hoburg fyr.