NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Pålsundsbatteriet

Pålsundsbatteriet, även kallad 17:e batteriet, ligger på Bogesundslandet i Vaxholms kommun, intill sydvästra landfästet av Pålsundsbron. De kvarvarande anläggningarna ingick i en serie försvarsverk i den så kallade Vaxholmslinjen. Här vid Pålsundet har det funnits befästningsverk sedan 1500-talet. Historiska anläggningar Vid Pålsundet har det funnits försvarsbefästningar allt sedan 1500-talet. För att tvinga sjötrafiken förbi Vaxholms kastell spärrades sundet med pålar. Under 1700-talet lades en spärrande bom tvärs över sundet. Dessutom utfördes försänkningar med vrak. År 1713 anlades ett kanonbatteri på ett grund, där numera vägbanken till Pålsundsbron ligger. Batteriet var bestyckat med fyra kanoner. Därefter genomgick försvarsanläggningen många förändringar. I orostider rustades de upp och i fredstider fick de förfalla. Av de historiska anläggningar syns numera bara övervuxna vallar. 17:e batteriet Vaxholmslinjen sträckte sig från Värmdö i öst över Rindö, Vaxön, Edholma till Lillskär i väst. Vaxholmslinjen bestod av en serie batteriplatser och minspärrar och skulle försvara farlederna till och från Stockholm mellan Värmdö i öst och Resarö i väst. Här fanns de viktiga sunden vid Oxdjupet och Kodjupet. Linjen var mellan 1914 och 1925 huvudförsvarslinje. Batteriet som byggdes redan på 1870-talet var den 17:e av totalt 17 batterier längs Vaxholmslinjen. Anläggningen bestod av två bunkrar murade i gråsten, båda är bevarade. Batteriet var bestyckat med 4 st 10 cm framladdningskanon m/1863. Referenser
Parc de Pålsund

Le parc de Pålsund (en suédois : Pålsundsparken) est un parc du quartier de Södermalm à Stockholm en Suède. Description Le parc de Pålsund est un parc long et étroit, parallèle à la rue Söder Mälarstrand près de Långholmen et Pålsundet. Pålsundsparken s'étend sur environ 1 000 mètres d'Eolsgatan à Reimersholmsbron. Histoire La construction du parc a commencé en 1911 et les travaux n'ont été achevés qu'en 1932. Les travaux ont commencé dans les parties les plus à l'est du parc, puis se sont poursuivis au cours des années suivantes dans la zone autour de la carrière au nord de Pålsundsberget, la « grotte ». La carrière a été créée en 1830 pour la production des pavés de la ville. En 1846, 24 prisonniers de la prison de Långholmen y travaillaient. La pierre a été dynamitée et transportée à la prison, où elle a été transformée en pavés par les prisonniers. Des traces de l'exploitation de la carrière sont encore visibles aujourd'hui. En 1913, une quarantaine de bouleaux, plus de 400 plantes ornementales et 160 conifères ont été plantés, et l'année suivante, de l'herbe a été semée dans la zone entre la « grotte » et Pålsundsgatan. Dans les années 1916-1917 et 1919-1920, le rivage le long de Pålsundet entre Pålsundsbron et Långholmsbron a été renforcé. En 1923, un escalier en pierre a été achevé depuis Eolsgatan jusqu'à Söder Mälarstrand. Un jardin fleuri avec des sièges a également été construit à l'intersection de Heleneborgsgatan et Långholmsgatan en 1942. Dans les années 1910, le parc s'appelait Heleneborgsparken, un nom qui a été conservé jusqu'en 1933, date à laquelle il a été changé en Pålsundsparken. Plus tard, la zone du parc à l'ouest du Västerbron a également été incluse dans le concept de Pålsundsparken. Lasse i Parken gère un café d'été à Pålsundsparken depuis 1987. L'entreprise est installée dans un bâtiment de 1730, à l'origine une ancienne ferme qui a également servi de taverne, de café à bière et de garderie, entre autres. La coll7ne Pålsundsberget est située dans la partie centrale du parc, entre Söder Mälarstrand et les propriétés Heleneborgsgatan 10 et 12. La colline fait officiellement partie de Pålsundsparken. Le 6 novembre 1997, le conseil administratif du comté a décidé que Pålsundsberget serait légalement protégé en tant que monument naturel en raison de ses valeurs naturelles géologiques et botaniques. La montagne est l’un des deux monuments naturels de la ville de Stockholm. Le deuxième est un bloc erratique à Vårberg. Bibliographie Asker, Bertil (1986). Stockholms parker : innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad, Stockholms tekniska historia 2 (1). Stockholm: Liber Förlag. Libris 513277. (ISBN 91-38-90732-1) Galerie Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts
Pålsundsparken

Pålsundsparken är en långsmal park, parallellt med Söder Mälarstrand i närheten av Långholmen och Pålsundet på Södermalm i Stockholm. Beskrivning Pålsundsparken sträcker sig ungefär 1 000 meter från Eolsgatan till Reimersholmsbron. Parken började anläggas 1911 och arbetena blev inte klara förrän 1932. Arbetena började i parkens ostligaste delar och fortsatte sedan under de följande åren i området kring stenbrottet norr om Pålsundsberget, den så kallade ”grottan”. Stenbrottet anlades 1830 för tillverkning av stadens gatsten. 1846 arbetade här 24 fångar från Långholmsfängelset. Man sprängde loss stenen som togs över till fängelset och bearbetades där till gatsten av fångar. Spår efter stenbrytningen syns fortfarande idag. År 1913 utplanterades bland annat ett fyrtiotal björkar, drygt 400 prydnadsväxter och 160 barrväxter och året därpå såddes gräs i området mellan ”grottan” och Pålsundsgatan. Åren 1916–1917 och 1919–1920 förstärktes stranden utmed Pålsundet mellan Pålsundsbron och Långholmsbron. År 1923 färdigställdes en stentrappa från Eolsgatan ner till Söder Mälarstrand. Man anlade även en blomstergård med sittplatser i korsningen mellan Heleneborgsgatan och Långholmsgatan år 1942. På 1910-talet kallades parkområdet för Heleneborgsparken, ett namn som behölls fram till 1933, då det ändrades till Pålsundsparken. Längre fram inkluderades även parkområdet väster om Västerbron i begreppet Pålsundsparken. Tidigare fanns här en offentlig parklek som det idag (2007) bara finns grundspår efter, vilket också gäller för en numera omplacerad staty, Valfisken. Lasse i Parken driver ett sommarcafé i Pålsundsparken sedan 1987. Verksamheten är inhyst i en byggnad från 1730, ursprungligen ett gammalt torp som också tjänat som bland annat krog, ölcafé och daghem. Pålsundsberget ligger i parkens mellersta del, mellan Söder Mälarstrand och fastigheterna Heleneborgsgatan 10 och 12. Berget är formellt en del av Pålsundsparken. Den 6 november 1997 beslutade Länsstyrelsen att Pålsundsberget skulle lagskyddas som naturminne på grund av sina geologiska och botaniska naturvärden. Berget är ett av två naturminnen i Stockholms stad. Det andra är ett flyttblock i Vårberg. Bilder Se även Lorensberg 1, kulturhistoriskt värdefull fastighet som ligger i parkens norra del. Källor Asker, Bertil (1986). Stockholms parker : innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad, Stockholms tekniska historia 2 (1). Stockholm: Liber Förlag. Libris 513277. ISBN 91-38-90732-1 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Pålsundsparken.
Påskbergsskolan

Påskbergsskolan är en grundskola på Ringvägen 97 i Varberg. Skolan uppfördes 1952-1953 efter ritningar av arkitekten Paul Hedqvist. Skolan rymde då Varbergs högre allmänna läroverk, som lämnat det gamla läroverket (numera Varbergs stadshus) i Norra förstaden. Läsåret 1970-1971 fick gymnasieskolan nya lokaler, då Peder Skrivares skola öppnades. Påskbergsskolan gjordes då om till grundskola. Källor Carlsson, Gunnar; Jögård, Sven-Ivar (2011). Läroverk och stadshus i Varberg: händelser och människor i skola och förvaltning. Varberg: Varbergs fastighets AB Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Påskbergsskolan.﻿ Officiell webbplats
Rackstadmuseet

Rackstadmuseet ist ein Kunstmuseum in der Stadt Arvika in der schwedischen Provinz Värmland. Das Museum präsentiert das Werk der Künstlerkolonie Rackengruppen (Gemälde und Kunsthandwerk) sowie von zeitgenössischen Künstlern und Kunsthandwerkern aus der Region. Mitte der 1980er Jahre wurde die Idee Gustaf Fjæstads, der Zentralfigur der Künstlerkolonie Rackengruppen, aufgegriffen, ein Museum für Kunst und Kunsthandwerk zu gründen. 1987 wurde ein gemeinnütziger Verein gegründet, mit dem Ziel, die Mittel für die Errichtung eines Museums aufzubringen, 1988 wurde ein Architektenwettbewerb für das Museumsgebäude durchgeführt, und 1993 wurde das Museum eingeweiht werden. Die Sammlungen umfassen einerseits Bilder, Kunsthandwerk wie Möbel, Textilien, Keramik und Glas, das im Umkreis der Künstlerkolonie geschaffen wurde, sowie zeitgenössische Kunst und zeitgenössisches Kunsthandwerk, das das Museum bei Ausstellungen bekam. Weblinks Website des Museums
Radio Nova (Sverige)

För artiklar om andra radiostationer med namnet Radio Nova, se Radio Nova. Radio Nova var en svensk närradiostation som grundades av journalisten Claes Nydahl i Vagnhärad 1985. Under en period var Björn von der Esch kanalens styrelseordförande och ansvarige utgivare. Radio Nova organiserades av Östra Sörmlands Närradioförening med lokala föreningar som medlemmar, bl.a. Folkpartiet, Moderaterna, Centern, lottakåren, idrottsföreningar och fotbollsklubbar. Radio Nova började 20 juni 1990 sända reklam i etern, något som vid den här tiden var förbjudet. Stationen finansierades dock med reklam redan från 1988 genom att med stöd av Tryckfrihetsförordningen ge ut en gratistidning med annonser inom sitt täckningsområde. Vid minst ett tillfälle stängde dåvarande Televerket Radio (idag Teracom) av den sändare som stationen hyrde av Televerket Radio. Vid denna tid var det inte tillåtet för närradioföreningar att inneha egna sändare. Radio Nova var då tyst i knappt två dygn men startade därefter åter med egen och inlånad utrustning. Några nya politiska- och tjänstemannaingripanden vidtogs inte eftersom ny lagstiftning för kommersiell lokalradio förbereddes. Nydahl dömdes till dagsböter för brott mot reklamförbudet i närradiolagen. Den borgerliga regeringen förberedde ett lagförslag som skulle medge att reklamförbudet upphävdes. Lagen trädde i kraft 1994. Den koncessionsavgift som Radio Nova enligt den nya lagen skulle betala till staten för rätten att sända, blev efter auktion på frekvensen 92,9 MHz 400 000 kr en summa som årligen indexuppräknades. År 1995 togs Radio Novas frekvens, 92,9 MHz, över av Radio Match. Se även Piratradio Källor Litteratur Radio Nova, reklamen, regeringsformen och Europakonventionen, Inger Österdahl i Svensk juristtidning 1991. Slaget om fri radio, Media i fokus nr 3 2001, Arenagruppen, Per Andersson Svenska Radiohistoriska arkivet, https://web.archive.org/web/20111011113630/http://radiohistoria.jvnf.org/nova.htm
Radiohuset (Stockholm)

Radiohuset ("the radio house") in Östermalm, Stockholm, is the main headquarters building of Sveriges Radio (SR). Located on Oxstiernsgatan in the Förrådsbacken district, it stands next to Sveriges Television's TV-huset and close to Filmhuset, the headquarters of the Swedish Film Institute. Also nearby is the popular open-air recreational area known as Gärdet. Programmes produced at Radiohuset are broadcast throughout Sweden on SR's four national radio channels, P1, P2, P3, and P4, and also feature in the multi-lingual output of SR International – Radio Sweden (P6). In 2008, SR's local station in the capital, Radio Stockholm (today with two channels, known as P4 Radio Stockholm and P5 STHLM), moved to Radiohuset from its previously separate studios in Kungsholmen. The building was first planned in 1955, to designs prepared by the architects Erik Ahnborg and Sune Lindström. Construction work began in 1958 and the official opening took place on 22 September 1962. References Media related to Radiohuset, Stockholm at Wikimedia Commons
Casa da Rádio (Estocolmo)

A Casa da Rádio em Estocolmo (em sueco Radiohuset) é um edifício em Estocolmo, situado no bairro de Östermalm, onde está instalada a sede da Sveriges Radio (”Rádio Sueca”). É aí que é produzida e transmitida uma grande parte dos programas nacionais da Sveriges Radio, bem como alguns programas locais. O edifício foi projetado pelos arquitetos Sune Lindström e Erik Ahnborg e construído em duas etapas, entre 1958 e 1964. Está classificado como património histórico pelo Museu da Cidade de Estocolmo (Stadsmuseet i Stockholm) , o que significa que «o edifício é considerado de elevado valor histórico-cultural». A ”'Casa da Rádio” (Radiohuset) – projetada pelos arquitetos Sune Lindström e Erik Ahnborg – está incluída, desde 2025, no Cânone Cultural da Suécia (Sveriges kulturkanon), uma lista oficial de obras e realizações particularmente importantes para a herança cultural do país. Ver também Cânone Cultural da Suécia Referências Ligações externas
Radiotorget

Radiotorget är ett torg i stadsdelen Järnbrott i Västra Frölunda. Torget byggdes 1953 och invigdes 1954. Det betecknades som ett satellittorg, ett nytt koncept för torg utanför en stadskärna. Det tillkom efter amerikansk förebild och var det första i sitt slag i Sverige och ett av de första i Europa. Arkitekterna var Sven Brolid och Jan Wallinder. Torget rustades upp 2019–2020 då tre nya hus byggdes i anslutning till torget, två högre hus med lägenheter och ett lägre tvåvåningshus med butikslokaler på bottenplan och lägenheter däröver. På torget finns flera småbutiker, såsom tapetserarverkstad, frisersalong, hundtrim, restaurang, konditori, foto-, sport-, fisk- och tobaksaffär, dagligvaruhandel, med mera. På torget finns även en samlingslokal som ägs av Göteborgslokaler. Övriga fastigheter på torget ägs av Göteborgs stads bostadsaktiebolag. I februari 2010 utsågs semlorna på Mehran café & konditori på Radiotorget till Göteborgs bästa semlor av tidningen Göteborgs-Posten. Källor Noter Externa länkar Radiotorget, officiell webbplats
Havsviks naturreservat

Havsviks naturreservat är ett naturreservat i Östhammars kommun i Uppsala län som omfattar en del av ön Raggarön. Området är naturskyddat sedan 2007 och är 32 hektar stort. Reservatet består av hagar, ängar, gårdsmiljöer och granskog. Referenser Havsviks naturreservat Länsstyrelsen Uppsala län
Ragunda gamla kyrka

Ragunda gamla kyrka är en kyrkobyggnad i Ragunda kyrkby på östra sidan av Indalsälven. Den tillhör Ragunda församling i Härnösands stift. Kyrkobyggnaden Ragunda (gamla) kyrka byggdes strax ovanför dåvarande Ragundasjöns strandlinje i slutet av 1400-talet. Kyrkan är byggd i sten och har i stort sett samma utseende idag som den såg ut när den byggdes. Karakteristiskt för kyrkan är inslagen av röd ragundagranit. Kyrkan består av ett rektangulärt långhus med rakt avslutat kor i öster och sakristia i nordost. En ny kyrka byggdes norr om den gamla i mitten av 1800-talet. Gamla kyrkan var övergiven under 80 år, men restaurerades och återinvigdes 1931. Inredningen går tillbaka till 1600-talet. Predikstolen är från 1632. Altaruppsatsen tillskrivs Anders Olsson i Hållborgen och är enligt inskrift tillverkad 1689. Kyrkporten, som är gjord av den kände tyske kyrkosnidaren Gregorius Raaf, är från 1696 och är speciellt sevärd. Mitt i porten finns en latinsk text som på svenska kan uttalas Jehova (Gud) bevare vår ingång och utgång. Orgel 1754 byggdes en orgel av Petter Qvarnström, Sundsvall med 6 stämmor. Orgeln bekostades av prosten Wilhelm Wargentin. Orgeln reparerades 1765 av Qwarnström. Orgeln flyttades 1853 till den nya kyrkan och fick då en ny fasad. En ny orgel byggdes där 1864 av Per Åkerman, Stockholm. 1872 såldes orgeln till Edsele kyrka. 1892 såldes orgeln vidare till Helgums kyrka. Under en tid var orgeln även i privat ägo. 1916 sattes orgeln åter upp igen i kyrkan av Jonas Landberg, Hammerdal. Orgeln är mekanisk och har slejflåda. De tre sista tonerna på orgeln är stumma. Galleri Se även Ragunda nya kyrka Källor Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter Externa länkar Kommunen informerar om kyrkan Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation
Ragunda nya kyrka

Ragunda nya kyrka är en kyrkobyggnad i Ragunda kommun. Den är församlingskyrka i Ragunda församling, Härnösands stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes åren 1846-1849 efter ritningar av arkitekt Johan Fredrik Åbom och invigdes 1853. Stenkyrkan består av ett långhus med nordsydlig orientering. I söder finns ett rakt avslutat kor med sakristia. I norr finns ett kyrktorn med ingång. Inventarier Predikstolen är tillverkad 1846-1849 av Salomon Jonsson-Hägglöf. Altartavlan är en trärelief tillverkad 1940 av konstnären Olof Ahlberg. Motivet är "Kristus kommer till sin församling". Dopfunten av kalksten är från Brunflo. Se även Ragunda gamla kyrka Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 637. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Information från Ragunda församling Wikimedia Commons har media som rör Ragunda nya kyrka.
Rambergskyrkan

Rambergskyrkan är en kyrkobyggnad i Göteborg som tillhör Rambergskyrkans Missionsförsamling inom samfundet Equmeniakyrkan — tidigare Svenska Missionskyrkan. Den ligger vid Övre Hallegatan 27 i stadsdelen Brämaregården på Hisingen, med fastighetsbeteckning Brämaregården 58:3. Kyrkan invigdes den 14 december 1952 efter ritningar av arkitekten Nils Einar Eriksson. Den hette ursprungligen Lundby missionskyrka och tillhörde Betlehemskyrkans Missionsförsamling. Kyrkan övertogs av Lundby Missionsförsamling i samband med dess bildande 1956. År 1976 bytte både församlingen och kyrkan namn till de nuvarande. Anläggningen består av en kyrkobyggnad med ljusa fasader, spröjsade fönster och sadeltak samt en sidobyggnad som uppfördes 1990 och som inhyser församlings- och ungdomslokaler. Kyrkan omfattas av bevaringsprogrammet för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse i Göteborg. Referenser Noter Källor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Lönnroth, Gudrun, red (1999). Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse i Göteborg : ett program för bevarande. D. 1. Göteborg: Stadsbyggnadskontoret. sid. 411. ISBN 91-89088-04-2 Externa länkar Rambergskyrkans hemsida
Ramkvilla kyrka

Ramkvilla kyrka är en kyrkobyggnad i Ramkvilla i Växjö stift. Den är församlingskyrka i Lannaskede församling och omges av en kyrkogård som sluttar ned mot Klockesjön. Kyrkobyggnaden Vid restaurering av kyrkan under 1960-talet påträffades bräder från en 1100-tals kyrka. Dessa bräder tyder på att en kyrka fanns på platsen under tidig medeltid. Om kyrkan var en träkyrka eller en stenkyrka är ovisst. Den nuvarande kyrkan anses ha anor från 1300-talet. Åren 1707–1708 förlängdes kyrkans långhus åt öster då också ett nytt rakslutande korparti byggdes. En ny sakristia byggdes till 1710 vid långhusets norra vägg med anslutning till koret. Åren 1832–1834 uppfördes tornbyggnaden i väster efter ritningar av Axel Almfelt. Klockorna som tidigare haft sin plats i en fristående klockstapel flyttades till tornet. Tornet som är byggt i sten är försett med fyra ljudöppningar och en öppen lanternin krönt av ett kors. Genom denna förändring fick kyrkan till sin exteriör ett nyklassicistiskt utseende. Interiören är av salkyrkotyp med ett innertak av trätunnvalv. Under 1700-talet försågs kyrkans innertak med målningar av mäster Vadstein från Vadstena. Vid restaureringen 1931 togs rokokobården längs takvalvets taklist som tidigare övermålats fram liksom apostlabilderna på läktarbröstet. Inventarier Dopfunten av sandsten med fabeldjur dateras till 1100-talets andra hälft och tillskrivs Njudungsmästaren. Sankt Olofs bild av ek,utförd under 1200-talet. Ett triumfkrucifix är från 1300-talet och har sin plats över altaret. Predikstolen med ljudtak i nyklassicistisk stil tillkom 1794 efter ritningar av Thure Wennberg. Altaruppsatsen som även denna ritats av T Wennberg och tillhörande altartavla utförd av Anton Isaksson flyttades 1931 från koret till kyrkorummets södra vägg. Epitafium över hovrättskommissarie Daniel Stocke med familj. Sluten bänkinredning med snidade dörrar från 1700-talet. Orgelläktare med apostlabilder. Bildgalleri Orgel 1931 bygger A Mårtenssons Orgelfabrik, AB, Lund en orgel med 11 stämmor. Nuvarande orgel med stämmor är byggd 1975 av orgelbyggare Nils-Olof Berg, Nye. Orgeln är mekanisk och har ny fasad. Referenser Noter Tryckta källor Kyrkobyggnader 1760-1860 Del 2 Småland och Öland. Sid 401. Utgiven av Riksantikvarieämbetet och Kungl vitterhets historie och antikvitets akademin. Förlag: Almqvist & Wiksell International, Stockholm 1993 ISBN 91-7192-821-9 Ulf Vibeke (1986). Kyrkor i Jönköpings län. Del 2. Jönköping: Rudan AB och Smålandsbygdens tidning. sid. 95. Libris 567345. ISBN 91-970744-1-1 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 363. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Riksantikvarieämbetet, Ramkvilla kyrka. Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910722F1 Dopfunten Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910722S1 Krucifix Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910722S2 S:t Olov Externa länkar Lannaskede församling Wikimedia Commons har media som rör Ramkvilla kyrka.
Ramsbergs kyrka

Ramsbergs kyrka är en kyrkobyggnad i Ramsberg i Västerås stift. Fram till 2010 var den församlingskyrka i Ramsbergs församling, men efter en församlingssammanslagning hör kyrkan numera till Linde bergslags församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan invigdes 1791 under det formella namnet av Gustav III:s kyrka. Som regel kallas den dock Ramsbergs kyrka. Kyrkan är orienterad så att torn och ingång ligger i nordnordväst och koret i sydsydost. Det första kapellet byggdes i Ramshyttan 1538[källa behövs]. Det finns en uppgift att ett kapell fanns 1547 och en annan uppgift att det uppfördes 1589 men det sista årtalet kan hänvisa till en träkyrka som var borta 1673. Kapellet och träkyrkan byggdes av Ambrosius Markusson Keijser. Vid församlingskyrkan finns en minnessten över Lasse-Maja med inskriptionen: I Ramsberg hans vagga I Arboga hans grav I rättsprotokollet hans minne Inventarier Dopfunten av kalksten har en cuppa från 1672. Predikstolen från 1805 är tillverkad av professor och hovbildhuggare Ljung i Stockholm. Orgeln är från 1806 och försågs 1960 med ett nytt orgelverk 27 med stämmor av orgelbyggare Gebrüder Jehmlich från Dresden. Altaruppsatsen är från 1724 och har i mittfältet en oljemålning föreställande Nattvarden. Galleri Referenser Kulturhistorisk karaktäristik Ramsbergs kyrka Noter Externa länkar Linde bergslags församling Wikimedia Commons har media som rör Ramsbergs kyrka.