NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Brosjöbadet

Brosjöbadet eller Brotorpsbadet är ett kommunalt strandbad vid Brosjön i Botkyrka kommun. Brosjöbadet ligger vid sydöstra stranden av Brosjön, som ingår i Vinterskogens naturreservat. Badet har en cirka 60 meter lång sandstrand och flera badbryggor som är tillgänglighetsanpassade för personer med funktionsnedsättning. I anslutning finns en stor gräsplan att sola på. Till badet hör kiosk, dusch, toalett, lekplats och grillplats. Badet nyinvigdes efter en upprustning den 21 juni 2010. Bilparkeringen är gemensam för naturreservatet. Om man följer Dalvägen (länsväg 226) från Tumba mot Vårsta, visar skylten ”Naturreservat” in till höger på en liten grusväg som leder till parkeringen vid Brosjöbadet. Härifrån utgår även flera vandringsleder, bland annat Sörmlandsleden. Alternativnamnet Brotorpsbadet härrör från grenadjärstorpet Brotorp som tidigare låg vid badplatsen. Torpet byggdes omkring 1680, och stod kvar fram till början av 1990-talet då det totalförstördes vid en anlagd brand. Det var en prototyp till tvåhundra soldattorp som Karl XI ville låta bygga. Det hade ritats av arkitekten och fältmarskalken Erik Dahlbergh. Karl XI lär själv ha inspekterat torpet tillsammans med Dahlbergh år 1680. Källor Botkyrka kommun, infoskylt på platsen Brosjöbadets invigning 21 juni 2010
Byttorpskyrkan

Byttorpskyrkan ligger på Ekkullen vid sjön Kolbränningen i stadsdelen Byttorp i Borås. Den tillhör Borås församling i Skara stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan, som ritades av Rolf Bergh, invigdes av biskop Sven Danell den 27 mars 1965 och blev därmed den andra stadsdelskyrkan i Caroli församling efter Sjöbo kyrka. Byggnaden är uppförd av fasadtegel från Mälardalens tegelbruk i ett fritt läge på en höjd. Klockstapeln och muren mot gatan är gjutna i rå betong. Fasadteglet är oputsat och de flacka taken är koppartäckta. Interiören präglas av fasadtegel i väggar och golv, liksom i predikstolen. Fasta bänkkvarter med mittgång i mittskeppet. Korväggen är cirkulär och har en utanför liggande koromgång med småkapell. Det fristående altaret flankeras av två skulpterade träpelare, som stöder träbalkarna mellan de tre skeppen. Inventarier Röda granitblock har använts till altaret och dopfunten, medan dopskålen är av kristallglas. En Kristusskulptur är utförd av Allan Runefelt. I tvärskeppet finns fönster utformade av Folke Heybroek. Brudkrona skänkt av Tullen-Byttorps husmodersförening vid invigningen. Dopskål skänkt av söndagsskolebarn. Bibel till predikstolen skänkt av arbetskretsen. Vinkanna och oblatask skänkta av Byttorps diakonikrets. Orgel Orgeln står på golvet i norr. Den tillverkades 1966 av Tore Lindegren och har elva stämmor fördelade på två manualer och pedal. I den samtida fasaden finns totalt 33 ljudande fasadpipor. Referenser Gullbrandsson, Robin (2008). Tusenårigt arv : Skara stifts kyrkor. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 41. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. Libris 11240036. ISBN 978-91-977365-3-4 Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 196. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 113. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Externa länkar Byttorps kyrka och församlingshem på församlingens webbplats Officiell webbplats för bland annat Caroli församling
Bäve kyrka

Bäve kyrka är en kyrkobyggnad sedan 1974 i Bäve församling (tidigare Uddevalla församling) i Göteborgs stift. Den ligger i Uddevalla kommun. Historia Bäve medeltida kyrka var av sten och byggd på 1100-talet. "S. Michaels Kircke" låg bara några hundratal meter från Uddevalla kyrka, och användes fram till slutet av 1500-talet. Vid sin visitation 1594 fann biskop Jens i Oslo att kyrkan var så förfallen att den måste rivas, och den revs före 1624. Bäveborna fick i stället "stolerum" i Uddevalla kyrka. Sedan dess har det inte funnits någon kyrka förrän modern tid. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1973 efter ritningar av arkitekt Carl-Anders Hernek. Invigningen genomfördes 26 augusti 1973. År 2008 genomgick kyrkan en omfattande renovering och ombyggnad. Den består nu av två låga kvadratiska byggnadskroppar vilka sammanfogats i ett av vardera byggnadsdelens hörn. I mötet mellan de två delarna inryms huvudentrén och innanför den ett kyrktorg. Den ena byggnadsdelen innehåller kyrkosal och sakristia, den andra olika församlingslokaler. Längs väggarna på fasaden finns en 160 meter lång relieffris av Bertil Berggren Askenström kallad "Evangelium i aluminium". Inventarier Stora korset framme vid altaret är tillverkat av Torsten Mellgren. Gobelängen bakom altaret är utförd av Kerstin Sunderg 1973. Altarkorset i glas och silver har utformats av Bertil Berggren Askenström. Orgeln med två manualer och 17 stämmor är byggd 1973 av Lindgrens orgelbyggeri. Dopfunten är helt i trä med kvadratiskt skaft. Funten har en kraftig, cirkelrund cuppa där en glasskål är placerad i en fördjupning i mitten. Bildgalleri Källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 501. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Information från Bäve församling Kringla
Bölets ängar

Bölets ängar är ett naturreservat i Karlsborgs kommun i Västra Götalands län. Området är skyddat sedan 2007 och är 71 hektar stort. Det är beläget norr om Karlsborg. I reservatet finns branta skogbevuxna sluttningar, betesmarker på flacka lätt kuperade marker och spår efter äldre åker- och ängsmarker på lågt liggande flacka marker. Berggrunden utgörs delvis av lättvittrade grönstensskiffer som även kallas kloritskiffer. Där finns även morän och torvjordar. Kombinationen med hög kalkhalt och lättvittrade bergarter ger upphov till bördig jordmån. Trädområdena domineras av ädellövträden lind, alm, ask, ek, björk, asp och al. I ängs- och hagmarkerna växer guckusko, slåtterblomma, brudsporre, ormtunga, vippärt, tibast, vårärt, spenört, fältgentiana och skogsklocka. Där finns en rad rödlistade marksvampar. Bland insekterna är trumgräshoppa den mest omtalade. Berggrunden domineras av granit. Inom Bölet-området är den rik på sprickor fyllda med manganmalm. Där växte under 1600-talet fram ett omfattande bergsbruk. Från och med slutet av 1600-talet pågick manganmalmsbrytning kontinuerligt fram till år 1857. Verksamheten är således nerlagd sedan många år, men det finns gott om gruvschakt och gruvhål kvar. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen naturreservat Bölets ängar
Dalabergskyrkan

Dalabergskyrkan är en kyrkobyggnad sedan 2015 i Dalabergs församling (tidigare Bäve församling) i Göteborgs stift. Den ligger i stadsdelen Dalabergs centrum i Uddevalla kommuns centralort. Cirka 100 meter från kyrkan ligger Islamska centret Islamska centret i Uddevalla. Kyrkobyggnaden Den är församlingens enda kyrka, invigd 1981 och belägen i stadsdelen Dalaberg. Byggnaden ritades av arkitekt Arne Nygård. I kyrkan finns förutom gudstjänstrummet en samlingssal och flera andra rum för olika verksamheter. Byggnaden är kvadratisk och klocktornet har utformats så att det ger ljusinsläpp över altaret. Den plåttäckta svängda tornhuven svävar på insatta pelare. Murarna är av fasadtegel. Kyrkorummet är solfjäderformat med vitmålade väggar och tak. Golvet är belagt med keramikplattor. För dopfunten finns ett utbyggt burspråk, helt i glas. Över det fristående altaret hänger ett triumfkrucifix. Inventarier Triumfkrucifixet är gjort av Kjell Sjögren 1981. Antependium i sex delar samt utbytbar mittdel, komponerat och vävt av Gunilla Sjögren 1981. Dopskålen och dopkanna i nysilver har utformats av Uno Martinsson 1987. Ljusbäraren är tillverkad av Sune Strömberg 1991. På väggarna finns 24 reliefer. Orgeln har 2 manualer och 12 stämmor. Den är från Västbo Orgelbyggeri, invigd 1984. Källor Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 154. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 502. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bäve församling
Dalagård

Dalagård är en sjö i Vellinge kommun i Skåne och ingår i Nybroån-Sege ås kustområde. Se även Lista över insjöar i Vellinge kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Dals-Eds kyrka

Dals-Eds kyrka är kyrkobyggnad som tillhör Dals-Eds församling i Karlstads stift. Kyrkan ligger i centralorten Ed i Dals-Eds kommun. Kyrkobyggnaden Förra kyrkan på platsen var en stenkyrka uppförd på 1728 vilken i sin tur ersatte en kyrka från medeltiden. Murarna från medeltidskyrkan kan möjligen ha återanvänts. Ett vapenhus tillkom senare på 1700-talet och 1797 uppfördes ett kyrktorn. Åren 1861-1864 uppfördes nuvarande kyrka, då tidigare kyrktorn behölls. Kyrkan består av ett långsträckt långhus med tresidigt kor i öster där sakristian är inrymd. Vid långhusets västra kortsida finns kyrktornet med vapenhus och ingång. Ytterligare ingångar finns mitt på långhusets södra och norra sidor samt på sakristians östra sida. Långhuset har ett sadeltak som är valmat över koret. Alla tak är täckta med skiffer. Kyrkorummets innertak har trätunnvalv med lackad panel från 1950. Inventarier Dopfunt i grå, något flammig täljsten från 1200-talet. Höjd 93 cm i två delar. Cuppan är nästan cylindrisk med rik ornamentik. Överst en rundstav och nederst en repstav. Däremellan växtrankor i ett flätmönster och i spiraler. Foten med skaft är mycket ovanligt utformad. Uttömingshål i funtens mitt. Endast mindre skador. Ovanför dopfunten hänger en malmkrona från 1706. Altaruppsatsen är utförd 1950 av bildhuggaren Erling Valldeby. Predikstolen är utformad i så kallad provinsiell barock och är enligt uppgift tillverkad 1710 av enligt uppgift gjord av bildhuggaren Nils Falk. Orglar Till kyrkans invigning levererades en orgel av Paul Kristian Brantzeg, Oslo med 13 stämmor, en manual och pedal: Bordun 16, Prinsipal 8, Bordun 8, Fugara 8, Gamba 8, Octav 4, Kvint 2 2/3, Octav 2, Cornette 3 k, Trompet 8, Pedal: Subbas 16, Bordun 8, Basun 16. Orgeln byggdes om år 1916 av Johannes Magnusson, Göteborg och utökades till 17 stämmor, två manualer och pedal. Den byggdes om på nytt 1960 av Lindegren Orgelbyggeri AB, Göteborg, då den försågs med nytt elektriskt system för traktur och registratur i ett nytt spelbord samt utökades till 22 stämmor, två manualer och pedal. Nuvarande disposition: Kororgel En mekanisk kororgel med ljudande fasad levererades 1974 av Lindegren Orgelbyggeri AB, Göteborg. Den har sex stämmor fördelade på manual och pedal. Alla stämmor är delade mellan b0 och h0 och orgeln har ett tonomfång på 56/30. Referenser Bergström, Lars (2008). Kyrkor i Karlstads stift inventerade 2002-2005. Del 3, Bengtsfors, Dals-Ed, Färglanda, Mellerud, Vänersborg och Åmåls kommuner. Värmlands museums skriftserie, 0284-3722 ; 34. Karlstad: Värmlands museum. sid. 42-44. Libris 11280681. ISBN 9185224731. https://web.archive.org/web/20100818215922/http://www.varmlandsmuseum.se/1/1.0.1.0/348/Dalsland_.pdf Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 596. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Dals-Eds kyrka.
Dammen (Byarums socken, Småland)

Dammen är en sjö i Vaggeryds kommun i Småland och ingår i Lagans huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,164 kvadratkilometer och ligger 214,2 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Lagan. Delavrinningsområde Dammen ingår i det delavrinningsområde (638853-140212) som SMHI kallar för Utloppet av Dammen. Avrinningsområdets medelhöjd är 224 meter över havet och ytan är 6,88 kvadratkilometer. Det finns ett delavrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 42,32 kvadratkilometer. Lagan som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 224 kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (58 procent), jordbruk (12 procent) och sankmarker (16 procent). Avrinningsområdet har 0,15 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,2 procent. Se även Lista över insjöar i Vaggeryds kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna Dammen på VISS
Dammsjön (Gagnefs socken, Dalarna)

Dammsjön är en sjö i Gagnefs kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,131 kvadratkilometer och ligger 199,1 meter över havet. Delavrinningsområde Dammsjön ingår i det delavrinningsområde (671358-145575) som SMHI kallar för Mynnar i Västerdalälvens vattendragsyta. Medelhöjden är 231 meter över havet och ytan är 2,98 kvadratkilometer. Räknas de 5 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 14,23 kvadratkilometer. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 245 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (88 procent). Avrinningsområdet har 0,13 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 4,5 procent. Se även Lista över insjöar i Gagnefs kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Dammsjön på VISS
Dammsjön (Stora Skedvi socken, Dalarna)

Dammsjön är en sjö i Säters kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,387 kvadratkilometer och ligger 132 meter över havet. Delavrinningsområde Dammsjön ingår i det delavrinningsområde (670870-150526) som SMHI kallar för Utloppet av Dammsjön. Medelhöjden är 201 meter över havet och ytan är 7,56 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 24,2 kvadratkilometer. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 183 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (81 procent). Avrinningsområdet har 0,62 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 8,2 procent. Se även Lista över insjöar i Säters kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Dammsjön på VISS
Degeberga kyrka

Degeberga kyrka är en kyrkobyggnad i Kristianstad kommun. Den är församlingskyrka i Degeberga-Everöds församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Ursprungliga stenkyrkan uppfördes i romansk stil vid slutet av 1100-talet och bestod då av långhus, kor och absid. Senare under medeltiden uppfördes tornet och då försågs långhuset och koret med tegelvalv. En stor ombyggnad genomfördes 1858-1863 då långhusets södra vägg samt de medeltida valven revs. Ett nytt brett långhus uppfördes vinkelrätt mot övriga kyrkobyggnaden. Vid samma ombyggnad revs även den medeltida absiden. Vid norra väggen bakom altaret byggdes en ny sakristia. En stor renovering genomfördes åren 1925-1926 under ledning av arkitekt Theodor Wåhlin. Sakristian i norr revs och södra delen av det nya långhuset delades upp i två våningsplan. Möjligen var det då som kyrkans tak belades med skiffer. En restaurering genomfördes åren 1961-1963 under ledning av arkitekt Eiler Graebe. Tornrummet inreddes till dopkapell och samtliga fönster ersattes av nya dubbelkopplade i ek. Inventarier Predikstolen är daterad till år 1592 Stora kyrkklockan är gjuten 1494. Orgel 1927 byggde Olof Hammarberg, Göteborg en orgel med 10 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1968 av Gebrüder Jehmlich, Dresden, DDR och är en mekanisk orgel. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 456. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Degeberga kyrka Utvändig restaurering, Jörgen Kling, Rapport 2008:011 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Degeberga kyrka.
Den Helige Benedictus kloster

Den Helige Benedictus kloster är ett katolskt benediktinerkloster för munkar inom katolska kyrkan i Sverige, beläget i Tomelilla kommun, i nära anslutning till nunneklostret Mariavalls kloster. Arkitekt var Per-Olof Kippel (Brave Arkitektkontor). Klostret invigdes i mars 2009. Referenser Externa länkar
Dimbo naturreservat

Dimbo är ett naturreservat i Falköpings kommun i Västergötland. Reservatet ligger öster om Falköping och avsattes som naturminne 1958 och som naturreservat 2011. Det är 0,6 hektar stort och går ibland under beteckningen Strömlund. Naturreservatet ligger inte i Dimbo socken, som man skulle kunna tro av namnet, utan i Skörstorps socken. Dimbo är en betesmark som delvis utgörs av ett rikkärr. Det skyddas för att bevara arten fjällskära. I området växer även slåtterblomma, ängsnycklar, vänderot, ängsstarr, gräsull, smörboll och ängsskallra. Försök har gjorts att så in stor ögontröst. Galleri Referenser Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Dimbo naturreservat.
Djupadalen, Dala

Djupadalen, Dala este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI) din Suedia întinsă pe o suprafață de 4,9 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Djupadalen, Dala este situat la coordonatele 58.2523°N 13.75°E﻿ ()58.2523; 13.75. Înființare Situl Djupadalen, Dala a fost declarat sit de importanță comunitară în ianuarie 1997 pentru a proteja 2 specii de plante și 1 specie de animale. Situl a fost protejat și ca arie specială de conservare în martie 2011. Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 4 habitate naturale: Ape puternic oligomezotrofe cu vegetație bentonică cu Chara spp., Alvar nordic și șisturi calcaroase precambriene, Pajiști uscate seminaturale și facies de acoperire cu tufișuri pe substraturi calcaroase (Festuco-Brometalia) (* situri importante pentru orhidee), Pajiști cu Molinia pe soluri calcaroase, turboase sau argilos-nămoloase (Molinion caeruleae). La baza desemnării sitului se află mai multe specii protejate: plante (2): Encalypta mutica, Tortella rigens amfibieni (1): triton cu creastă (Triturus cristatus) Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Suedia
Djupadalen i Dala

Djupadalen i Dala är ett naturreservat i Falköpings kommun i Västergötland. Reservatet ligger i Dala socken sydost om Stenstorp och består av en smal, canyonliknande bildning. Den är nerskuren som mest 14 meter i kalkstenen. Dalen är omgiven av branta kalkstenskanter. I dalbotten rinner en mindre bäck. På reservatets sydsida finns betade hagmarker med växtlighet som är typisk för områdets kalkrika torrängar. Här kan man finna grusviva, harmynta, backsmultron, blodnäva och backsippa. På kalkhällar kan man finna grusbräcka, grusviva och axveronika. Dalen bildades när inlandsisen under sin avsmältning för 10 000 år sedan nådde Plantabergets nordsluttning. Uppdämda vattenmassor i Baltiska issjön frigjordes då till en viss del och strömmade ut i det dåtida havet och bildade en fåra på platsen. Västerhavet inkluderade då även delar av nuvarande Vänern och Västgötaslätten och befann sig alltså inte så långt ifrån där Dala socken idag befinner sig. Området avsattes som naturreservat 1969 och är 5 hektar stort. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Djupadalen i Dala
Djupadalen, Karleby

Djupadalen, Karleby este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI) din Suedia întinsă pe o suprafață de 2,5 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Djupadalen, Karleby este situat la coordonatele 58.1719°N 13.6408°E﻿ ()58.1719; 13.6408. Înființare Situl Djupadalen, Karleby a fost declarat sit de importanță comunitară în ianuarie 1997 pentru a proteja . Situl a fost protejat și ca arie specială de conservare în martie 2011. Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 1 habitat natural: Pajiști fino-scandinave uscate până la mezice, bogate în specii de altitudine mică. La baza desemnării sitului se află un număr nedeclarat de specii protejate: Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Suedia
Djupadalen i Karleby

Djupadalen i Karleby är ett naturreservat i Falköpings kommun i Västergötland. Reservatet avsattes som naturreservat 1953 och är 2 hektar stort. Området ligger sydost om Falköping där Djupadalsbäcken skurit en djup dalgång genom alunskiffer och sandstenen. Ravinen är orienterad i väst-östlig riktning och är ca 475 m lång. Områdets övre del är bevuxen med björk och andra lövträd. På kalkrika torrängar växer enbuskar, nypon, spåtistel, småfingerört, brudbröd, harmynta, jordtistel och backtimjan. Inom området kan man få se fåglar som göktyta och forsärla. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Geologen Gustaf Linnarsson undersökte Djupadalen på 1860-talet och använde studier av dalen i sin zonindelning av Västergötlands kambriska lager 1869. Galleri Källor Länsstyrelsen, naturreservat Djupadalen i Karleby
Djupegöl (Åkers socken, Småland)

Djupegöl är en sjö i Vaggeryds kommun i Småland och ingår i Lagans huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0318 kvadratkilometer och ligger 278,4 meter över havet. Vid provfiske har abborre fångats i sjön. Delavrinningsområde Djupegöl ingår i det delavrinningsområde (636888-139347) som SMHI kallar för Nedlagd mätstation. Avrinningsområdets medelhöjd är 244 meter över havet och ytan är 38,52 kvadratkilometer. Räknas de 6 delavrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 71,06 kvadratkilometer. Bolmån (Ulvhultsån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 214 kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (76 procent). Avrinningsområdet har 0,1 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0,2 procent. Se även Lista över insjöar i Vaggeryds kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna Djupegöl på VISS
Djurgårdens naturreservat, Västergötland

Djurgårdens naturreservat ligger inom Kinnekulle naturvårdsområde i Götene kommun i Västergötland. Området är skyddat sedan 2007 och omfattar 100 hektar. Det är beläget på den norra delen av platåberget Kinnekulle, strax söder om orten Hällekis. Naturreservatet består mest av betesmarker med gamla lövträd såsom ekar, lindar och askar. Namnet Djurgården kommer av att området användes av den medeltida adeln för att hålla hjortar och annat jaktbart vilt. Numera är kor och får vanligare inom området. Jordmånen i reservatet är överlag kalkrik med en mycket örtrik vegetation som följd. En del av området består av lövsumpskogar med klibbal och ask. En vandringsled löper genom naturreservatet och strax söder om reservatet går Kinnekulle vandringsled. Djurgårdens naturreservat ingår i EU:s nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, Djurgårdens naturreservat