Nösslinge kyrka

Nösslinge kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2002 tillhör Himledalens församling (tidigare Nösslinge församling) i Göteborgs stift. Den ligger på ett näs vid sjön Stora Neden i Varbergs kommun. Historia Den medeltida timmerkyrkan i Nösslinge, kanske byggd redan på 1200-talet, står kvar medan man vid den tiden vanligen byggde stenkyrkor utanpå de forna träkyrkorna. Byggnaden befann sig i dåligt skick och 1555 fick församlingen ett kungligt brev med befallning att den skulle rivas av denna anledning. Kyrkan fick emellertid stå kvar och biskopen upprepade rivningskravet vid sin visitation 1616. Församlingen blev därför till sist tvungen att grundligt bygga om kyrkan. Arbetet utfördes 1688 av timmermannen Börje Arvidsson från Varberg. Kyrkobyggnaden Långhuset är rektangulärt med valmat spåntäckt tak. Koret har samma bredd som långhuset och är tvärt avslutat. En sakristia i öster och ett vapenhus i väster vidbyggdes 1865. Samtidigt förstorades fönstren och ytterväggarna kläddes med panel, målad i ljus kulör. Huvudingång i väster genom vapenhuset. Kyrkan hotades åter av rivning i början av 1800-talet, men det avvärjdes då församlingen själv bekostade en renovering 1865. Vid restaureringen 1949-1950 avlägsnades en rad förändringar från 1800-talet i avsikt att framhäva kyrkans ursprungliga stilkaraktär och takmålningar och inredning återställdes. Långhusväggarna spånkläddes, medan tillbyggnaderna fick behålla sin brädfodring och hela kyrkan rödmålades. Långhusets branta takfall har ekspån, medan tillbyggnaderna har flacka plåttak. Kyrkorummet har sedan nämnda restaurering karaktär av provinsiell senbarock. På grund av den låga takhöjden saknas läktare. Dekorationsmålningar Innertaket, som är plant i mitten och svagt välvt åt sidorna, bemålades 1812 av Jacob Magnus Hultgren. Bottenfärgen är ljusblå och himlen är utsmyckad med vita, ulliga moln, vissa med änglahuvuden. Över koret finns en symbol för Treenigheten. Taket övermålades med vitt vid renoveringen 1865 och 1893 kläddes tak och innerväggar med panel som målades. Vid renoveringen 1950 fick konservatorn Thorbjörn Engblad tillstånd att åter ta fram Hultgrens målningar. I vapenhustaket uppsattes samtidigt bemålade brädor från Karl Gustavs kyrka, som skänktes till församlingen. De återger Den andra skapelsedagen och är målade av Ditlof Ross. Vid restaureringen återställdes även den ursprungliga färgsättningen på altartavlan och predikstolen. Klockstapel och klocka På kyrkogården väster om kyrkan står en brädfodrad och rödmålad klockstapel med ekspån huv av okänd ålder. Stapeln är åttakantig och har en sockel av natursten. Den restaurerades 1977. I stapeln hänger en kyrkklocka som är omgjuten 1900 och 96 cm i diameter. Vikt: 580 kg. Klockstapeln har en galge för klockan som består av två balkar 0,33 x 0,33 m. Dessa har daterats med dendrokronologi till1709 och har proviniens södar Polen. Inventarier Dopfunten från 1200-talets slut är av granit och består av tre delar. Höjd 95 cm. Cuppan är cylindrisk med skrånande undersida. Skaftet är cylindriskt. Foten är fyrkantig och trappad i två etager. Ett järnband är fäst runt cuppan. Dopfunten tillverkades i Funtaliden i Fagereds socken. Predikstolen, daterad 1575, är en av stiftets äldsta. Korg och ljudtak är fyrkantiga och korgen är dekorerad med målade bibliska motiv i stora tavelliknande fält. Altaruppsatsen är en snidad trärelief som föreställer Kristus på korset utförd 1707 av bildhuggaren Gustav Kilman. I koret finns fyra träskulpturer i ek från 1500-talet: en madonna på månskäran med barnet på vänster arm, Sankta Barbara och två manliga helgon i biskopsskrud. En dörr till sakristian är från medeltiden och förvaras numera på Halmstads konstmuseum. En tidigare orgel byggd 1919 av Olof Hammarberg ersattes 1969 av en mekanisk orgel från Tostareds Kyrkorgelfabrik. Den står golvet i kyrkorummets västra sida och har tio stämmor fördelade på två manualer och pedal. Bilder av inventarier Ursprung Socknen utgjorde utmark till en järnåldersgård vid Köleryd, Där finns bl a en 5 m hög rest sten (L1997:6324) vid ett gravfält (L1997:5855). Två höga berg skiljer sjön Neden och forngården. I en djup dal Ärledal (äla = ha ungdjur på bete) finns en fornväg (hålväg) som förbinder gården med kyrkans plats. Från den utgår fornvägar till forngårdarna i Skedeskamma (nu Karl Gustav) och Svartrå, samt till forntida sätrar vi Åkerkulla och Vik med hällkista (L1997:8812). Utmed dessa har de medeltida gårdarna lagts. Placeringen av kyrkan ligger bekvämt vid utfarten till dessa. På kyrkogården finns en rest sten, troligen från vikingatid. Forngården hade flera hyddor för svinaherdar i socknen. Forngården och socknen har möjligen haft samma namn då det är ett -inge namn som härstammar från äldre järnålder. Socknen hette från början Nyslinge. Nyssla = böka som svin. I Valdemars jordebok finns en karta från 1277 där Nösslinge är upptagen. Kartan är kopierad i en bok från 1700-talet . Gamla gravstenar Nösslinge utgör centrum för en unik gravstenskultur. På kyrkogården finns 29 sådana, medan 27 andra är utspridda till grannsocknarna Fagered, Grimeton, Gunnarsjö, Horred, Karl Gustav, Rofstorp och Skällinge . De begravda är de flesta kända från matalsskrivningar och/eller kyrkbokföringen. Denna har dokumenetrats av Britt-Marie Carlstedt och kan återfinnas i http://www.carlstedt.se/JagareHerdarochBonder/JHBp1.htm I tidigare kyrkoinventeringar nämns gravstenarna som bara garvstenar. Det är okänt huruvida gravstenarna legat på marken eller stått upp. Pågrund av storleken och placeringen av symbolerna har de antagligen stått upp och varit djupt nedgrävda. Stenarna är stora flata hällar. På dem finns inhugget några koncentriska cirklar. En text löper med start upptill, innanför den yttersta cirkeln, runt och inåt mot centrum. Texten har varierande utformning men är typisk: HERVNDER:HVILAR:SALIG:FÖRNAMN:EFTERNAMN:I:GÅRD:SOM:I:HERREN:AFSOMNA:DEN:DAG:MÅNAD IHS ANNO ÅR där det kursiverade är utbytt mot aktuella uppgifter. Troligen är denna typ av gravsten en relik från senmedeltiden. Gravstenarna är daterade från övergången mellan 1600 och 1700-tal. Den tidigaste är från ca 1660. Gravstenarna i omgivande socknar är äldst. Hällarna har använts som golv i en byggnad, troligen i kyrkan före 1688. Rak kanter finns genom gravstenrna. Tidigare har de utgjort gravstenar då ett mindre kors finns på baksidan av varje sten. Omgivning Nordost om kyrkan finns en ekonomibyggnad utanför kyrkogårdsmuren. Byggnaden som uppfördes på 1990-talet inrymmer bland annat en toalett. Referenser Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Nyström Rudling, Kajsa (2018). Mellan himmel och helvete : bemålade kyrktak i Göteborgs stift 1697-1812. [Karlstad]: Votum. sid. 220-221. Libris 21705493. ISBN 9789188435491 Simmingskiöld, Stig; Larsson, Alrik (1986). Kyrkvandring bland Hallands äldsta kyrkor. Falkenberg: Hallands nyheter. sid. 74-75. Libris 655156 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 541. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Himledalens församling informerar om kyrkan Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Nösslinge kyrka.