NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Tyska bron

Tyska bron i Göteborg, är en bro i centrala Göteborg. Den är cirka 40 meter lång och 9 meter bred, och går över Stora Hamnkanalen. Bron förbinder Norra- och Södra Hamngatan, där Korsgatan mynnar ut i Södra Hamngatan. Historia Bron byggdes 1673 med en vindbrygga, först i rödmålat trä med tre valv. Målarmästare Johan Hammer († 1698) målade 1687 bilder på bron. Bron ombyggdes 1735, fortfarande i trä. Mellan åren 1761–1763 uppfördes en ny bro i sten, med två valv och utrustad med en vindbrygga så att fartygen kunde passera in till Stora Torget, nuvarande Gustaf Adolfs torg. Ritningarna var gjorda av stadsingenjören Bengt Wilhelm Carlberg, med Kämpebron som förebild och arbetet utfördes av murmästare B. Rancke. Kring 1765 blev räcken av smidesjärn uppsatta, enligt Carlbergs noggranna anvisningar "annars förorsaka de oskick och missfirma bryggan". Den var tidigt försedd med fyra, tio fot höga skulpturer föreställande de fyra världsdelarna och kallades då för Europabron. Andra namn på bron var Tornbryggan eller Morjanbron, efter de fyra uppställda "negerfigurer" i trä vid brons hörn (Morian är ett äldre ord för svarthyad afrikan eller "neger"). Denna utsmyckning ersattes senare av fyra lyktpyramider, då bron därefter benämndes Pyramidbron. Bron var den första i Göteborg som försågs med belysning (före år 1700), och har åtta vackra lyktstolpar och räcken i gjutjärn av gammalt datum. Sitt nuvarande utseende fick bron 1863, då den blev en fast balkbro av järn i tre spann. Arbetet med rivningen av bron påbörjades den 12 januari 1863. Arbetet med bron var klart i oktober 1863. Ett omfattande arbete skedde även 1924 då brons mittspann förstärktes. Tidigare förekom biltrafik på bron, men sedan 1960 är den enbart avsedd för gående och rullstolsburna. Namnet Tyska bron fastställdes 1883, och kommer av närheten till Tyska kyrkan, cirka 25 meter norrut. Bilder Referenser Noter Tryckta källor Göteborg i utlandets litteratur, S. Aberstén, Wettergren & Kerber, Göteborg 1910 s. 26 Kvarteret Kommerserådet i Göteborg, Maja Kjellin, utgiven av Skandinaviska Banken, Wezäta Tryckeri, Göteborg 1965 s. 7-8 Göteborg - uppkomst och äldre historia, Stig Roth & Ralf Scander 1976 s. 47-49 Göteborgs Gatunamn 1621-2000, red. Greta Baum, Tre Böcker Förlag AB, Göteborg 2001 ISBN 91-7029-460-7 s. 296 Göteborgs kanaler och broar berättar, Bengt A. Öhnander, Tre Böcker Förlag AB, Göteborg 2007 ISBN 978-91-7029-630-7 s. 36 Externa länkar Eniro kartor, Tyska bron Wikimedia Commons har media som rör Tyska bron.
Tysslinge kyrka

Tysslinge kyrka är en kyrkobyggnad i Tysslinge i Strängnäs stift. Den är församlingskyrka i Tysslinge församling. Kyrkobyggnaden De äldsta delarna av kyrkan, tornet, vapenhuset och sakristian var från början medeltida, troligen från 1100-talet. På 1600- och 1700-talen utvidgades kyrkan, men den raserades år 1823, varvid kyrkan omdanades nästan fullständigt till en Karl Johanskyrka. Greve Erik von Stockenström (1703-1790) är begravd i kyrkan, liksom direktören i Ostindiska kompaniet, Erik von Stockenström (d. 1788). De var bägge delägare i Garphytte bruk. Inventarier Altaruppsatsen är i senbarock, en efterbildning efter David Klöcker Ehrenstrahl. Det fristående altaret och sedilian är ritade av Jerk Alton. Predikstolen är från 1763 och försedd med ett timglas, skänkt till församlingen 1776 i samband med Gustav IV Adolfs födelse. Två dopfunter finns, en av trä från 1600-talet, och en av kalksten, skänkt till kyrkan 1953. Orgel 1789 bygger Pehr Strand, Stockholm en orgel med 5 stämmor. 1881 bygger E. A. Setterquist & Son, Örebro, en orgel med 8 stämmor och en manual. Orgeln började användas juldagen 1881. Den nuvarande orgeln är byggd 1940 av Olof Hammarberg, Göteborg. Orgeln är pneumatisk och har automatisk pedalväxling. Två fria och en fast kombination finns, samt registersvällare. 1982 renoverades och omdisponerades orgeln av Gunnar Carlsson, Borlänge. Kororgel 1967 byggde Anders Perssons Orgelbyggeri en kororgel med fem stämmor. Den flyttades 1971 till Hällabrottets kyrka, Kumla. Orgeln finns numera i Hallsbergs Missionskyrka. Referenser Svenska Län. Örebro läns förvaltning och bebyggelse, del II, s. 344. Bokförlaget Svenska Län, Göteborg 1948 Allan Thybell: Kyrkorna i Örebro län, s. 169-170. Läns-Poste, Örebro 1980. Landskap för alla Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter Vidare läsning Bonnier, Ann Catherine; Ullén, Marian (1972). Kyrkor i Närke. Sveriges kyrkor ; 147. Närke ; 1:6. Stockholm: Almqvist & Wiksell. sid. 863ff. Libris 19512871. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6992 Lundberg, Erik; Mörner, Stellan; Waldén, Bertil (1949). Kyrkor i Örebro härad : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor ; 63. Närke ; 1:2. Stockholm: Generalstabens litografiska anstalt. sid. 258-270. Libris 19512804. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6908 Wikimedia Commons har media som rör Tysslinge kyrka.
Tysta gatan

Tysta gatan är en 120 meter lång gatstensbelagd gata som löper mellan Karlavägen och Lützengatan på Östermalm i Stockholm. Gatan som kantas av exklusiva mindre hyreshus samt av så kallade townhouses bebyggdes på 1910- och 20-talet. Gatan är genom de högre och utskjutande byggnaderna i båda ändar skärmad genom en avsmalnad infart mot Karlavägen och Lützengatan och har härigenom fått sitt namn. Infarten mot därutöver Karlavägen är avstängd för genomfartstrafik. Historik Den ursprungliga stadsplanen som 1911 fastställts för området kring Karlaplan stipulerade stora tomter för sexvåningshus, med stora lägenheter. Första världskriget innebar dock ett avbräck i den tidigare så blomstrande byggkonjunkturen, och intresset för stora byggprojekt svalnade. De obebyggda tomterna kom 1915 att tvinga fram en stadsplaneändring i vilket det stora kvarteret Musketören styckades i två: Musketören och Furiren. Tomterna i kvarteren gjordes små och mellan dem drogs en från Karlavägen avskärmad gata som fick namnet Tysta gatan. Gällande stadsplan upprättades 1940 och vann laga kraft i januari 1943. De första husen som uppfördes 1917–1919 var enfamiljshus i tre våningar med en mindre lägenhet för gårdskarl eller portvakt. Från staden fanns en förhoppning att hela gatan skulle bebyggas med liknande hus, trots att det inte var fastslaget i stadsplanen. Men bygget drog ut på tiden, och under 1920-talet restes framför allt mindre hyreshus. Stilen blev dock enhetlig och husen försågs med påkostade entréer, trapphus, takmålningar. Bland arkitekterna märks Cyrillus Johansson, Gustaf Adolf Falk, Josef Östlihn och Fredrik Lidvall. Idag är många av byggnaderna på gatan kontoriserade och endast ett fåtal exklusiva enfamiljshus kvarstår. De är samtliga blåklassade av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att de utgör "synnerligen höga kulturhistoriska värden". Stadsplaner Förteckning över husen längs gatan Se även Kvarteret Musketören Referenser Noter Källor Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986). Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad (återtryck av del av 1:a upplagan). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget. sid. 278. Libris 7269073. ISBN 91-38-90777-1 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tysta gatan. Stockholmskällan har media som rör Tysta gatan
Tystberga kyrka

Tystberga kyrka är en kyrkobyggnad i Tystberga i Strängnäs stift. Den är församlingskyrka i Tystbergabygdens församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan har en stomme av sten och består av ett långhus med rakt kor i öster och torn i väster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Kyrkans äldsta delar är från 1100-talet och är bevarade i den västra delen av långhuset. På 1300-talet byggdes kyrkan ut åt öster och tidigare koret ersattes med nuvarande kor av samma bredd som övriga kyrkan. Nuvarande sakristia byggdes. Tornet tillkom under 1400-talet och troligen var det då ett vapenhus vid sydvästra sidan byggdes. Under samma århundrade försågs kyrkorummet med valv som ersatte ett tidigare platt trätak. Stjärnvalven dekorerades 1618 av Peder målare. 1717 revs vapenhuset och ersattes med ett nytt. Åren 1800-1805 byggdes de övre delarna av tornmuren om och nuvarande tornhuven uppfördes efter ritningar av länsbyggmästare Sundström. En stor ombyggnad genomfördes 1881 då vapenhuset och sydvästra ingången murades igen. Nya fönster togs upp. Valvet i kyrkorummets västra del revs och ersattes med ett murat tunnvalv. Sakristian fick då sitt nuvarande valv. Inventarier Dopfunt i sandsten är daterad till 1200-talet. Korfönster med motivet: Korsfästelsen. Predikstol med ljudtak, rikt förgylld. Inköpt 1709. Öppen bänkinredning. Orgelläktare uppförd 1881. Orgel 1881 bygger E. A. Setterquist & Son, Örebro, en orgel med 6 stämmor med en manual och bi-hängd pedal. Den blev besiktigad 30 september 1881 av kantorn och organisten Carl August Forssberg (1859-1892) i Nyköping. Orgeln blev inrättad så organisten satt vänd mot altaret. Pedalklaveret blev utökad från kontrakterade 20 toner till 25 toner. Orgeln kostade 2 650 kr. i dåtidens valutavärde. Den nuvarande orgeln är byggd 1958 av Marcussen & Sön, Aabenraa, Danmark och är mekanisk. Bilder Referenser Tryckta källor Sörmlandsbygden 1988:2 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 259. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Svenska Kyrkans webbplats Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Historiska museet: Medeltidens bildvärld 930529F1 Dopfunt Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tystberga kyrka.
Westfield Täby Centrum

Westfield Täby Centrum is a shopping mall located in Täby, Stockholm, Sweden. It had 160 stores in 2014, which is expected to increase to 260 in 2015. It had approximately 10.1 million visitors in 2011, making it the fourth-biggest mall in Stockholm in terms of visitors, and second-biggest shopping centre in terms of sales, after Sickla Köpkvarter. The mall has received several awards, including "Best Swedish Shopping Centre" in 2014 and "Best Nordic Shopping Centre" in 2015 by the Nordic Council of Shopping Centers. History Täby Centrum was inaugurated in 1968, as the first shopping centre with a glass-vaulted ceiling in the Stockholm area. In 1991, the centre expanded with a 110-metre (360 ft) shopping street three stories tall, covered by an arching glass roof. In 2002, a large-scale plan for renovating and expanding the centre was initiated by the owner, Unibail-Rodamco, in cooperation with the municipality. Carried out in multiple stages and expected to be completed in 2015, this plan would lead to an almost completely new interior, an additional 14,000 m2 (150,000 sq ft) of retail space, and approximately 4,000 indoor parking spaces. Notable tenants First permanent Tesla Motors store established in a shopping mall in northern Europe, April 2014 First Sephora (2012) and Ladurée (2013) to open in Sweden First official Apple Store to open in the Nordic region, in September 2012 See also List of shopping centres in Sweden References External links Official website June 22, 2014 video tour, YouTube 1976 clip of Täby Centrum, YouTube
Täby Centrum

Täby Centrum est un centre commercial à Täby inauguré en 1968. En 2014, il possédait 160 boutiques, chiffre qui devrait augmenter d'ici 2015 pour atteindre 260. Il a accueilli plus de dix millions de visiteurs en 2011, faisant de lui le quatrième centre commercial du Comté de Stockholm quant au nombre de visiteurs et le deuxième quant aux ventes, après Sickla Köpkvarter. Le centre commercial a reçu plusieurs récompenses, dont celle du "Meilleur Centre Commercial de Suède" en 2014 et celle du "Meilleur Centre Commercial Nordique" en 2015, attribuée par le Conseil Nordique des Centres Commerciaux. Notes et références Liens externes (sv) Site officiel Portail de la Suède
Täby kyrka, Närke

Täby kyrka är en kyrkobyggnad i Täby 12 km sydväst om Örebro i Närke. Den tillhör Mosjö-Täby församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan är belägen i ett öppet slättlandskap invid Täljeån och härstammar från medeltiden. Bygget av kyrkan finansierades troligen med hjälp av offergåvor från de pilgrimer som vallfärdade till den närbelägna Mosjö kyrka, där den så kallade Mosjömadonnan återfinns. Nära kyrkan finns en sevärd stenvalvsbro över Täljeån. Kyrkobyggnadshistorik 1100-talet. Långhuset börjar uppföras. 1400-talet. Byggnation av koret. 1660-talet. Byggnation av sakristian. 1680-talet. Predikstolen anskaffas. 1715. Reparation av kyrktornet med hjälp av kollekt från rikets alla kyrkor. 1700-talets mitt. Fälten på predikstolen målas. 1760-talet. Stigluckan byggs nordost om kyrkan. 1700-talets senare del. Byggnation av vapenhus. 1788-1791. Restaurering av kyrkan på initiativ av kyrkoherde Karl Gustav Setterqvist. Tornet får sin nuvarande form men skulle senare få ett "ståtligare" utseende men det blev aldrig av. Kyrkan får en vitputsad fasad. 1819. Ny restaurering av kyrkan. 1900. Kyrkan får en ny orgel byggd av E.A. Setterqvist & Son, Örebro. 1953 Ny restaurering av kyrkan. Bl.a. återinsätts altarskåpet med helgonfigurer i koret. Nu orgel installeras, byggd av E.A. Setterqvist & Son, Örebro. 1983. Kyrkogården utvidgas ner mot ån. Orgel 1900 bygger E A Setterquist & Son, Örebro en orgel med 5 stämmor. Den nuvarande orgeln är byggd 1953 av Setterquist & Son, Örebro och är en pneumatisk orgel. Den har två fria kombinationer och fyra fasta kombinationer. Galleri Se även Täby socken Täby kyrka (Stockholm) Källor Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Allan Thybell: Kyrkorna i Örebro län. Utgiven 1980. Vidare läsning Bonnier, Ann Catherine; Ullén, Marian (1972). Kyrkor i Närke. Sveriges kyrkor ; 147. Närke ; 1:6. Stockholm: Almqvist & Wiksell. sid. 867ff. Libris 19512871. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6992 Lundberg, Erik; Mörner, Stellan; Waldén, Bertil (1949). Kyrkor i Örebro härad : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor ; 63. Närke ; 1:2. Stockholm: Generalstabens litografiska anstalt. sid. 226-241. Libris 19512804. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6908
Täby södra begravningsplats

Täby södra begravningsplats i Täby kyrkby har nominerats till Sienapriset och ceremonibyggnaden till Rödfärgspriset. I början av 2000-talet började Täby församling planera för det framtida behovet av begravningsplatser och efter ett parallellt uppdrag som utlystes 2003 blev Temagruppen Sverige ansvarig för att gestalta en ny begravningsplats med gravplatser, minneslundar, minnesplatser och en ceremonibyggnad. Den nya begravningsplatsen ligger i anslutning till den gamla kyrkogården i Täby kyrkby intill medeltidskyrkan. Vid gestaltningsarbetet tog Temagruppen Sverige in konstnären Annie Winblad Jakubowski som samarbetspartner för den konstnärliga utsmyckningen på begravningsplatsen. Den konst som genomsyrar den nya begravningsplatsen har fågeln som överordnat tema. Täby södra begravningsplats invigdes hösten 2009. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Täby södra begravningsplats.﻿ Officiell webbplats
Täckhammar

Täckhammar är ett gods i Bärbo socken i Nyköpings kommun i Södermanland. Det är beläget vid sjön Långhalsen väster om Nyköpingsåns dalgång. Huvudbyggnaden och de två flyglarna är från 1804. Täckhammar är känt sedan 1329, då benämnt Thaekhammar. På Täckhammars marker finns ett stort antal forntida lämningar. Vid Täckhammars fors och Tuna fors fanns på medeltiden och ända till nutid kvarnar, sågverk och fångstanläggningar. Täckhammars källor väster om huvudbyggnaden kom i dagen vid sjösänkningen 1857 då sjön Långhalsen, och många andra sjöar i det sörmländska sjösystemet, sänktes cirka två meter. Sjösänkningen innebar också att den gamla Täckhammars kvarn i Nyköpingsån måste rivas. Nuvarande ägare är Claes Norrby. Sörmlands museum har sedan 1994 anordnat kurser i byggnadsvård på gården. Ägarelängd År 1624 skriver sig Ebba Oxenstierna av Eka och Lindö som fru till Täckhammar. Hon levde 1592–1670 och var dotter till friherre Erik Oxenstierna och hans hustru friherrinnan Bengta Gera. Täckhammar hade från den yngre Grip-släkten övergått till släkten Gera. År 1670 avlider Ebba Oxenstierna ogift och gården ärvs av hennes systerdotter Kristina Ulfsparre av Broxvik. Hon var född omkring 1614 och avled 1684. Föräldrarna hette Beata Oxenstierna, 1591–1652, och Erik Göransson Ulfsparre, 1577–1631, ståthållare på Örebro Slott. Kristina Ulfsparre gifte sig första gången 1637 med sin mosters styvson, rikstygmästaren och generalen Johan Lilliehöök af Fårdala i hans tredje gifte. Han var född 1598 och stupade i det andra slaget vid Breitenfeld 1642. Hon gifte om sig 1650 med kammarrådet Gustaf Persson Natt och Dag, 1627–1688. Kristina Ulfsparre dog 1684, hennes andre man 1688 och Täckhammar ärvs nu av dottern Kristina Elisabet Natt och Dag, gift med generalen, friherre Carl Gustaf Creutz, 1660–1728. Carl Gustaf och hans familj utgör den gren av släkten Creutz som benämns friherre av Täckhammar. År 1728: deras son överstelöjtnanten Lorentz Creutz, död ogift 1733. År 1733: hans syster Hedvig Eleonora Creutz, död ogift 1777. År 1777: hennes systerdotter Eva Sofia Stenbock, gift med friherre Fredrik Bengt Rosenhane på granngården Tistad. År 1800: deras dotter Sofia Eleonora Rosenhane. Hon gifte sig 1802 med hovmarskalken Johan Jennings, 1762–1828, i hans andra gifte. Äktenskapet blev barnlöst. År 1830: genom köp, landshövdingen i Östergötland, Gustaf Wathier Hamilton, 1783–1835. År 1837: Sofia Rosenhane, som vid försäljningen förbehållit sig besittningsrätt, avlider och Gustaf Hamiltons änka, Hedvig Hamilton, tillträder gården. Hon var kusin med sin man och levde 1800–1859. År 1852: genom köp, hennes son kammarherren Gustaf Hamilton, 1833–1902. År 1873: genom köp, David Böklin och hans hustru Ebba Gellerstedt. År 1923: Genom köp och arv deras son Ernst Wolfgang Böklin. År 1964: Hans son Åke Böklin, gift med Anna-Lisa Norrby och deras barn. År 1967: Genom köp Olof Norrby, den föregåendes svåger. År 1984: Genom köp hans son Claes Henrik Åsgöt Norrby. Referenser
Tämta kyrka

Tämta kyrka är en kyrkobyggnad i norra delen av Borås kommun. Den tillhör sedan 2010 Fristads församling (tidigare Tämta församling) i Skara stift. Kyrkobyggnaden Statsmakten bestämde 1830 att Tämta och Vänga socken inte längre fick underhålla sina medeltidskyrkor utan de skulle bygga en gemensam. I Tämta var man emot detta och lyckades få tillstånd att bygga en egen kyrka. Byggnaden ritades av arkitekten Thor Medelplan i en stil som är en blandning av empir och nygotik och den färdigställdes 1865 på en ny plats. Därmed kunde medeltidskyrkan rivas. Den formella invigningen kom att dröja till oktober 1875. Kyrkan är byggd i sten med ett torn och med ett smalare tresidigt kor. Två vapenhus flankerar tornet. Kyrkorummet har tredingstak och slutna bänkar. De tre korfönstren murades igen vid restaureringen 1949 och Einar Forseth utförde målningar med motiv från Golgata i nischerna. Man målade om invändigt och reducerade antalet sittplatser. Sakristian flyttades från sin plats bakom altaret till vapenhuset. Inventarier Dopfunt av sandsten tillverkad omkring år 1200 i två delar med höjden 84,5 cm. Cuppan är cylindrisk, skrånande nedåt och med svagt konkav undersida. Upptill och nedtill stliserade repstavar. Foten är rund, uppåt konformad och avslutas med en kraftig repstav. Centralt uttömningshål. Funten härstammar från Tämta gamla kyrka. En tronande madonnaskulptur från 1200-talet, utförd i ek och 78 cm hög, förvaras i Borås museum. Predikstolen i barock är från 1600-talet och har målningar utförda av Detlef Ross. Klockor Storklockan är av en senmedeltida normaltyp utan inskrift och dekor. Lillklockan lär ha hängt i den 1885 rivna kyrkan. Dess ålder är oviss. Orgel Kyrkan fick sin orgel, placerad på läktaren i sydväst, 1972. Den är tillverkad av Hammarbergs Orgelbyggeri AB och har åtta (egentligen 7½) stämmor fördelade på manual och pedal. Fasaden har 25 ljudande pipor. Kyrkans första orgel var ett harmonium, som står kvar i kyrkorummet. Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 180. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 118-120. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 208. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tämta kyrka.
Tännäs kyrka

Tännäs kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Tännäs-Ljusnedals församling i Härnösands stift. Kyrkan ligger i samhället Tännäs i Härjedalens kommun. Med sina 648 meter över havet är kyrkan en av Sveriges högst belägna. Kyrkobyggnaden Enligt traditionen har en kyrka funnits i Tännäs redan på 1400-talet. En ny kyrka invigdes 24 maj 1672. Nuvarande kyrka uppfördes åren 1840-1851, genomgick ombyggnad 1855 samt invigdes 10 oktober 1858. Ritningarna var gjorda av arkitekt Johan Adolf Hawerman och byggnadsarbetet leddes av byggmästare Johan Nordell från Los. 1984 genomfördes en genomgripande renovering då de ursprungliga färgerna togs fram. Dessa hade målats över 1958. Inventarier Orgeln med 15 stämmor och tremulant är byggd 1960 av Grönlunds Orgelbyggeri. Dopfunten är en så kallad dopängel - en änglaskulptur som håller ett dopfat. Exteriörbilder Kyrkan i juni 2012. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 634. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Tännäs-Ljusnedals församling Härnösands Stifts Herdaminne av L. Bygdén Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tännäs kyrka.
Tärendö kyrka

Tärendö kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Pajala församling i Luleå stift. Kyrkan ligger i samhället Tärendö i Pajala kommun. Kyrkobyggnaden Träkyrkan uppfördes åren 1877–1879 efter ritningar av arkitekt Fredrik Ekberg. Den 18 april 1880 invigdes kyrkan och tillhörande begravningsplats av prosten P. O. Grape. Åren 1941-1942 genomfördes en omfattande restaurering efter ritningar av Bertil Höök. Kyrkan har en stomme av liggtimmer och består av ett långhus med nord-sydlig orientering. Vid norra kortsidan finns kyrktornet med ingång och vid södra kortsidan en vidbyggd sakristia. Ytterväggarna är klädda med stående gråmålad träpanel. Inventarier Predikstolen är tillverkad av snickaren Johan Erik Isaksson Huhtainen. Orgeln är tillverkad 1990 av Grönlunds Orgelbyggeri AB. Nuvarande altartavla är målad av Torsten Nordberg i Stockholm och tagen i bruk hösten 1949. Motivet är Jesus tillsammans med nutidsmänniskor i en vardaglig miljö. Förra altartavlan från 1890 finns vid ett dopaltare väster om huvudaltaret. Dopfunten tillkom 1947 och är den första i kyrkan. Ovanför funten hänger en utsirad ljuskrona av mässing. Källor Pajala församling Länsstyrelsen i Norrbottens län Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Fotnoter