NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kålhuvudet

Kålhuvudets naturreservat ligger i Örnsköldsviks kommun, Björna socken. Det ligger 7 km sydväst om Hemling och omfattar 770 hektar. Allmänt Kålhuvudet är ett av de intressantaste naturskogsobjekten i Västernorrlands län. Här finns genuin naturskog med långskäggsdraperade granar. Området är högt beläget, topplatån ligger på 510 meter över havet. Den vanligaste typen av skog är en gles, relativt grov och högvuxen granskog av höghöjdstyp. På toppen finns en mycket gles skog med stort inslag av knotiga ”fjällbjörkar”. I nordostsluttningen finns mera virkesrika, grovvuxna bestånd. Som helhet är skogen i det närmaste orörd och mycket olikåldrig, upp till 300-åriga granar förekommer. 150-200-åriga granar dominerar och bara enstaka spår av dimensionsavverkning syns. Det finns nästan inga spår av skogsbrand, vilket kan ha sin förklaring i att skogen är så glesvuxen. Här finns även många sluttande och värdefulla stora myrar. Intressanta arter Kärlväxtfloran är inte närmare studerad men torta och spindelblomster förekommer i den fuktiga nordsluttningen. Vedsvampsrikedomen i området är stor med ovanliga och hotade arter som ostticka (Skeletocutis odora), taigaskinn (Laurilia sulcata), lappticka (Amylocystis lapponica), rynkskinn (Phlebia centrifuga), rosenticka (Fomitopsis rosea), ullticka (Phellinus ferrugineofuscus) och gränsticka (Phellinus nigrolimitatus). På grova sälgar i skogen finns doftticka (Haploporus odorus). I Kålhuvudet finns också ett fint bestånd av långskägglav (Usnea longissima). Andra exklusiva lavar som hittats är skorpgelélav (Collema occultatum), vitskaftad svartspik (Chaenothecopsis viridialba) och de sällsynta och hotade mossorna vedtrappmossa (Anastrophyllum hellerianum), liten hornflikmossa (Lophozia ascendens) och vedsäcksmossa (Calypogeia suecica). Här finns en av landets rikare artförekomst av spindlar på grangrenar . Bland arterna förekommer konisk hjulspindel och käkspindel. Lavskrikan trivs i området, liksom tretåig hackspett, spillkråka och tjäder. Reservatsbildning Reservatet bildades 1993. Ändamålet var att för framtiden bevara ett naturskogsartat skogsekosystem och låta det utvecklas fritt. Härigenom gör man det möjligt för de hotade naturskogsarterna att fortleva. Reservatet är av Regeringen antaget som Natura 2000-område enligt habitatdirektivet och som skyddsområde enligt fågeldirektivet. De naturtyper som skyddas i området är västlig taiga, aapamyrar och som det heter i bevarandeplanen, "öppna svagt välvda mossar, fattiga och intermediära kärr och gungflyn". Den västliga taiga som skyddas tillhör undergrupperna gamla talldominerade skogar, gamla grandominerade skogar och gamla barrblandskogar. Övrigt Kålhuvudet har en övernattningsstuga vid Rödmyran. Reservatet har fått sitt namn av berget. Berget har fått sitt namn av utseendet. För att förstå varför behöver man besöka berget. Referenser Noter
Kållands-Åsaka kyrka

Kållands-Åsaka kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2006 tillhör Kållands-Råda församling (tidigare Kållands-Åsaka församling) i Skara stift. Den ligger i Kållands-Åsaka i Lidköpings kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkans äldsta delar är koret och långhusets östra del som uppfördes av tuktad sandsten på 1200-talet. Vid medeltidens senare del uppfördes vapenhuset och sakristian av gråsten. Under 1400-talet försågs kyrkans innertak med kryssvalv och omkring år 1470 dekorerades valven med kalkmålningar. Efter en brand 1755 stod kyrkan öde och man hade planer på att riva den, men under 1780-talet reparerades kyrkan. Under 1800-talets senare hälft förlängdes långhuset åt väster med murar av tegel. Vid en restaurering 1948 togs kalkmålningarna fram från att ha varit överkalkade. 1974 försågs kyrkan med åskledare. Inventarier Dopfunten av sten från 1100-talet är tillverkad av stenmästare Harald. Ett triumfkrucifix är från 1200-talets början. Triumfkrucifixet hänger på den låga och smala triumfbågen som skiljer långhuset från koret. En tronande madonnaskulptur från senare delen av 1300-talet utförd i lind. Höjd 80 cm. En skulptur av en påve är från slutet av 1400-talet. Altaruppsatsen köptes in 1686 och pryddes med skulpturer gjorda av bildhuggare Aureller. Predikstolen är inköpt 1702 och dekorerad av bildhuggare Aureller. Tillhörande skulpturer föreställer Paulus, aposteln Johannes, Mose, Aron och Johannes Döparen. Orgeln med nio stämmor, två manualer och pedal tillkom 1991. Klockstapeln På kyrkogården, nordost om kyrkan, finns en fristående klockstapel av rött timmer med öppen konstruktion som täcks av ett spånklätt sadeltak. Stapeln uppfördes 1773 och ersatte en äldre förfallen stapel. I stapeln hänger två kyrkklockor som båda är gjutna 1787 av mäster Nils Billsten i Skara. 1973 installerades elektrisk ringning i stapeln. Bilder Referenser Fischer, Ernst; Roland, Anders (1914). Västergötland. Bd 1. H. 2, Kyrkor i Kållands härad : sydöstra delen. Sveriges kyrkor ; [4]Sveriges kyrkor. Västergötland ; 1 :2. Stockholm: Norstedt. sid. 223-241. Libris 19512773. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6849 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 179. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Kållands-Åsaka kyrka, informationsbroschyr hämtad i kyrkan 15 juli 2011 Bengans historiasidor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kållands-Åsaka kyrka.
Kållands skärgårdar

Kållands skärgårdar ligger i södra Vänern kring halvön Kålland och Kållandsö i Lidköpings kommun. Skärgården delas upp i Ekens skärgård norr om Kållandsö och Rackeby skärgård 58.62°N 13.03°Ö﻿ / 58.62; 13.03﻿ (Rackeby skärgård) i väster och den består av cirka 120 öar samt en mängd kala skär. Kållands skärgårdar anses vara av riksintresse för sina natur- och kulturvärden liksom sin betydelse för friluftsliv samt yrkes- och fritidsfiske. . Kållands skärgårdar har också inrättats som är också ett naturreservat i Lidköpings kommun i Västra Götalands län. Reservatet är 6 489 hektar stort och skyddat sedan 1989. Reservatet består av ca 120 öar och en mängd kala skär. På Stora och Lilla Eken samt Lindön finns ädellövskog. Där växer ek och lind. På sommaren kan man finna lundslok, myskmadra, tandrot och sårläka. Inom området häckar havsörn, fiskmås, gråtrut, havstrut, fisktärna och småskrake. Man kan även få se fiskgjuse, lärkfalk och bläsand. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen naturreservat Kållands skärgårdar
Kållen

Kållen är en sjö i Uppvidinge kommun i Småland och ingår i Alsteråns huvudavrinningsområde. Sjön är 10 meter djup, har en yta på 0,278 kvadratkilometer och befinner sig 226 meter över havet. Kållen avvattnas av Badebodaån till Allgunnen och därifrån till Alsterån. Vid provfiske har abborre, braxen, gädda och mört fångats i sjön. Delavrinningsområde Kållen ingår i delavrinningsområde (633794-147429) som SMHI kallar för Utloppet av Kållen. Medelhöjden är 256 meter över havet och ytan är 61,94 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Badebodaån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 113 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (79 procent). Avrinningsområdet har 1,55 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,5 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 2,64 kvadratkilometer eller 4 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Uppvidinge kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Kållen på VISS Vatteninformationssystem Sverige - Mätstation Kållen
Kållereds kyrka

Kållereds kyrka är en kyrkobyggnad belägen i Kållered, på en höjd i samhället. Den är även Mölndals kommuns äldsta byggnad. Kyrkan tillhör Kållereds församling i Göteborgs stift och Svenska kyrkan. Kyrkobyggnaden Kyrkans långhus härrör troligen till större delen från 1200-talets slut, medan koret och vapenhuset är uppförda på 1600-talet. Sakristian byggdes till 1933. En klockstapel med två klockor från slutet av 1600-talet finns på kyrkogården. Takmålningar Interiören pryds framförallt av sitt rikt bemålade trätak, utfört på 1710 av kyrkokonstnären Erik Eriksson Grijs, som också två år tidigare bemålat övrig interiör. Detta är Grijs sista kända kyrkomålning. Takmålningarna återger det heliga gudsnamnet, Jehovatecknet JHWH med hebreiska bokstäver, Jesu förklaring och yttersta domen. De verkar aldrig ha varit övermålade. Inventarier Altaruppsatsen, vars äldsta delar stammar från 1663 (med altartavlan av Hans Beldsnidare), förfärdigades i övrigt år 1711 och predikstolen uppsattes 1710. Från 1600-talet är också den basunblåsande ängeln i koret, bänkdörrarna och kyrkans votivskepp, vilket är unikt då det har besättning. Predikstolen snidades 1710 av Marcus Jäger den äldre och bemålades av Erik Eriksson Grijs liksom även läktarbröstningens ramverk. År 1894 målade emellertid Alfred Berg om predikstolen och läktarbröstningen. De togs dock åter bort 1933-1934 i samband med en konservering av interiören utförd av konservator Sven Gustafsson. Dopfunten är från 1955 och ritad av Erik Sand. De två murade gravkoren på kyrkogården uppfördes på 1770-talet av kassören vid Ostindiska Kompaniet, Anders Almroth, samt köpmannen Peter Bagge. Kyrkogården Kyrkogårdens areal är 20 000 kvadratmeter, inklusive naturmark. Den anses vara lika gammal som kyrkan. Den äldsta gravplatsen är från 1885. Kyrkogården har byggts ut i tre etapper, där den Nya delen togs i bruk 1987. Gravplatserna är totalt cirka 700 stycken. Vid den södra delen av kyrkogården finns en minneslund, invigd 1997. Bilder Referenser Källor Nyström Rudling, Kajsa (2018). Mellan himmel och helvete : bemålade kyrktak i Göteborgs stift 1697-1812. [Karlstad]: Votum. sid. 70-71. Libris 21705493. ISBN 9789188435491 Svenska Turistföreningens informationstavla vid kyrkan. Noter Externa länkar Webbplats Kållereds kyrka, Svenska kyrkan Mölndal Wikimedia Commons har media som rör Kållereds kyrka.
Kållerstads kyrka

Kållerstads kyrka är en kyrkobyggnad i Kållerstads by i Gislaveds kommun. Den tillhör sedan 2014 Västbo S:t Sigfrids församling i Växjö stift, innan dess tillhörde den Kållerstads församling. Historia I Kållerstads bys södra del, där det idag ligger en ödekyrkokård, låg länge en stavkyrka i ek. Vid biskopsvisitation 1746 uppmanades församlingen i Kållerstads socken att låta bygga en ny kyrka. År 1764 invigdes en ny korsbyggd träkyrka i timmer, en kyrka som lär ha varit färdig redan 1759. Denna kyrka revs 1861. Timret tog man tillvara och använde det till bygget av kyrkskolan. Däribland innertaket med naivistiska figurmålningar från 1770 utförda av häradsmålare Sven Niclas Berg från Ölmestad. Detta förvaras idag på vinden i Ås kyrka. Kyrkobyggnad Kållerstads kyrka uppfördes 1856-58 i Kållerstads socken och är en murad salskyrka av granit. Byggmästare var Johannes Bengtsson från Bökhult. Han uppförde senare även den snarlika Jälluntofta kyrka. Invigningen skedde 1861 av biskop Henrik Gustaf Hultman. Långhuset har ett närmast fullbrett rundat kor i öster och norr om detta en sakristia. I väster reser sig tornet med dess lanternin. Arkitekturen tillhör den empirtidens strama kyrkobyggnadsideal med reducerade former och rundbågade muröppningar. Fasaden är putsad och vitkalkad. Kortaket har en rundad valmning och täcks av kopparplåt. Kyrkans interiör präglas i stort av den ursprungliga empirstilen, genom rumslighet och i stora delar bevarad inredning. I väster finns orgelläktare med underbyggnad. År 2001-02 utfördes en större renovering då elvärmesystemet byttes ut och kyrkorummet gavs en helt ny färgsättning. Inventarier Altartavla, Kristi förklaring, från 1867 av målaren Sven Johansson från Karaby efter ett original av Fredric Westin. Förebilden hade man sett i Svenljunga kyrka. Altartavlans omfattning, nummertavlorna och sannolikt även predikstolen är utförda av snickaren Joel Spets i Sjöbo, som även var verksam vid Jälluntofta kyrkas uppförande. En ur bruk tagen predikstol finns placerad på läktaren. Den är från 1642, gjord av mäster Jacob, inköpt 1722 från Södra Unnaryds kyrka. Då tillverkades sannolikt även befintlig baldakin. Predikstol och baldakin konserverade 2010. Orgel En kyrkorgel med 11 stämmor byggdes 1875/1877 av Carl Johannes Carlsson, Virestad och Johannes Andersson i Långaryd. Orgeln är mekanisk och har en fast kombination. Källor Jönköpings Läns Museum, Byggnadsvårdsrapport 2002:1 Jönköpings Läns Museum, Konserveringsrapport 2010:117 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kållerstads kyrka.
Kånna kyrka

Kånna kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Södra Ljunga församling i Växjö stift. Kyrkan ligger vid Lagans strand i samhället Kånna sex kilometer söder om Ljungby. Kyrkogården har en ingång vid östra sidan försedd med stiglucka. Invid allén till kyrkan finns ett församlingshem som invigdes 1972. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes troligen vid senare delen av 1100-talet. Den består av långhus med utbyggt vapenhus i väster och kor med absid i öster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Koret är daterat till 1174 och hörde troligen till en tidigare träkyrka på platsen. Nyligen gjorda fynd pekar på att en stavkyrka har funnits på samma plats. Nuvarande långhus är daterat till 1180. Vid mitten av 1800-talet revs klockstapeln och kyrkan fick en tornhuv för klockorna. Kyrkan eldhärjades 1947. Vid restaureringsarbetet efter branden gjordes upptäckten att kyrkan ursprungligen varit dekorerad med kalkmålningar. Inredningen återställdes med delvis nya inventarier. 1964 revs tornhuven och kyrkans ursprungliga form återställdes. En ny tjärad klockstapel uppfördes. Förr i tiden var sannolikt hela kyrkans tak täckt av bly. Numera har bara absiden blytak. Detta göts om 2003. Interiören är välbevarad sedan den romanska tiden. Innertaket är ett platt trätak. Långhus och kor skiljs åt av en triumfbåge som har målningar från 1200-talet. Målningarna framställer de saliga i Abrahams sköte. Inventarier Dopfunten av sandsten är från 1200-talet. Predikstolen tillverkades på 1600-talet. En träsnidad altartavla är från 1700-talet. Dess motiv är nattvardens instiftelse. På ömse sidor står två människoskulpturer symboliserande Tron och Hoppet. Ett krucifix är en kopia av ett romanskt triumfkrucifix som förvaras på Historiska museet i Stockholm. Altarringen är tillverkad 1947-48. Öppen bänkinredning tillkom 1947-48. Orgelläktare blev uppbyggd 1947-48. Orgel 1890 bygger Carl Elfström, Ljungby en orgel med 4 stämmor. 1930 byggdes en orgel med 8 stämmor av Carl Elfström, Ljungby. 1956 byggdes en ny orgel med 11 stämmor av Wilhelm Hemmersam, Köpenhamn. 1985 ersattes Hemmersams orgel av en ny byggd av Västbo Orgelbyggeri, Långaryd. Orgeln är mekanisk. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 308, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Heidi Vassi (1998). Kyrkobyggnader i Kronobergs län. Växjö: Länsstyrelsen i Kronobergs län. sid. 114-115. ISBN 91-89285-00-X Anslagstavla vid kyrkan Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Södra Ljunga församling Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910616M1 Kalkmålningar från 1200-talet Historiska museet: Medeltidens bildvärld 950508S6 Krucifix Riksantikvarieämbetet, Kånna kyrka
Kånsta kvarn

Kånsta kvarn ligger utmed Riksväg 52, 2½ km öster om Sköllersta i Sköllersta socken i Hallsbergs kommun. Den uppfördes 1858 och är en kombinationskvarn, eftersom den kunde drivas med både vind och vatten. Den nedre delen av kvarnen byggdes först, och var avsedd för vattendrift. Under senare delen av 1800-talet byggdes den om, så att den även kunde drivas med vind. På 1920-talet satte man även in en elmotor som kvarnen kunde drivas av. Kvarnen var i drift fram till 1939. Kvarnutrustningen revs då ut, och användes successivt till andra kvarnar. Hallsbergs kommun fick senare kvarnen i donation. Under en tid drevs det sommarcafé i byggnaden. Efter flera år av bristande underhåll startade kommunen i samarbete med TV4:s livsstilsprogram Sommar med Ernst, 2018 en renovering av kvarnen. Renoveringsprojektet blev en del av Sommar med Ernst, där Ernst Kirchsteiger genomför ombyggnadsprojekt, under programmets elfte säsong, 2018. Se även Kånstahögarna Referenser Noter Källor Kånsta kvarn information om kvarnen och historia. Kånsta kvarn - Länsstyrelsen i Örebro län Carl Anders Lindstén: Sevärt runt Örebro, s. 62. Turistnämnden i Örebro kommun 1982.
Kårallen

Kårallen är kårhuset på Campus Valla vid Linköpings universitet. Huset är ritat av linköpingsarkitekten Bo Sundberg och stod stod klart 1987. Kung Carl XVI invigde byggnaden senare samma år. Arkitektoniskt påminner huset om en båt. Verksamhet Kårallen drivs av en driftchef (DC) tillsammans med dagsansvariga (DA), anställda av Kårservice. Kårservice ägs av de tre kårerna vid Linköpings universitet Consensus, LinTek och StuFF. Varje år tillsätts en ny DC samt 10 nya DA från olika program på universitetet. De arbetar för att främja studentlivet genom att ansvara för aktiviteter i Kårallen. Under dagtid används lokalerna till administrativa uppgifter, och rymmer även bland annat kafé, kiosk, bokhandel och restaurang. Dessutom rymmer lokalerna ett flertal föreningsrum, där sektioner och studentföreningar bedriver verksamhet. Under kvällar och nätter används huset som festlokal för bland annat kravaller. Se även Studentliv vid Linköpings universitet Referenser Externa länkar Officiell webbplats
Kårböle kyrka

Kårböle kyrka är en kyrkobyggnad i Kårböle i Ljusdals kommun. Den tillhör Färila-Kårböle församling i Uppsala stift. Kyrkan ligger utmed gamla pilgrimsvägen till Nidaros. Kyrkobyggnaden Första träkapellet i Kårböle uppfördes under tidig medeltid och låg i närheten av Kårån. Nuvarande kyrka uppfördes 1869–1870 enligt ritningar av Johan Erik Söderlund i reveterat trä och ersatte ett kapell från 1776. Många av gamla kapellets väggmålningar har tagits tillvara och pryder nuvarande kyrka. Motiven är Kristi liv, lidande, död och uppståndelse. Inventarier En madonnabild är från 1100-talet. Nuvarande predikstol med ljudtak är från 1870-talet. En Olof den heligesrelief är från 1978. Nuvarande altartavla är från 1951. Orgel Den nuvarande orgeln byggdes 1901 av E. A. Setterquist & Son, Örebro. Orgeln har fem olika stämkombinationer som kan kopplas lätt via ett fotregister och tonomfånget är på 54/25. Orgeln avsynad och provspelad 20 augusti 1901 av organisten Erik Medelberg (1865-1935), Ljusdal. Kostade 3400 kr. Gustaf Setterquist satte in ett extra koppel och utvidgade en stämma Bardussa/Borduna 16' en oktav högre utom kontraktet efter att orgelläktaren blivit sänkt. 1964 byggde Kemper & Sohn, Lübeck, Tyskland en orgel med fem stämmor. Orgeln såldes 1965 till Hamra kyrka. Tonomfånget var ä 54/27. Orgeln var mekanisk med slejflådor. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 76. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Färila-Kårböle församling Se - Hälsingland Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kårböle kyrka.
Kårböle stave church

Kårböle stave church (St Olav's sacrifice church) is a reconstructed stave church in Kårböle, Ljusdal municipality, Gävleborg County, Sweden. The church is from 1989. It's built at a site where pilgrims stopped to perform ritual sacrifice on their long walk to Nidarosdomen in Norway, during pilgrimage in the 12th century. External links Image of Kårböle stave church The Churches in Karbole
Kårböle stavkyrka

Kårböle stavkyrka, även Sankt Olofs offerkyrka, är en kyrkobyggnad utanför Kårböle i Uppsala stift. Den tillhör Färila-Kårböle församling. Kyrkan ligger vid den gamla pilgrimsvägen till Nidaros och är uppförd i en skogsglänta invid Kårån. Intill kyrkan finns en stengrund som antyder att en pilgrimskyrka tidigare har funnits på platsen. Kyrkobyggnaden Stavkyrkan uppfördes i modern tid och invigdes 17 september 1989 av ärkebiskop Bertil Werkström. Kyrkan är en kopia av Skaga stavkyrka i Karlsborgs kommun. Byggnaden har måtten 6 x 7 meter och är tjärad utvändigt. Inventarier Predikstolen är snidad av en trästock, hämtad från platsen där kyrkan byggdes. Altaret, träkorset på korväggen samt en siffertavla är tillverkade av prosten Harry Holm i Ljusdal. Vidare läsning Glase, Béatrice; Glase, Gösta (1996). 99 kyrkor : från Skåne i söder till Lappland i norr. Stockholm: Byggförl./Kultur i samarbete med Riksantikvarieämbetet. sid. 178-179. Libris 8377620. ISBN 91-7988-142-4 Kilström, Bengt Ingmar (1994). Kårböle kyrka och S:t Olofs offerkyrka i Kårböle. Hälsinglands kyrkor, 0436-5445 ; 15 B. Uppsala: Uppsala stifts kyrkobeskrivningsred. Libris 1993672 Bildgalleri Källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 76. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 http://ugglemor1.se/Sv-kyrkan/kyrkor/kyrk-karb.htm
Kårhus Örat

Kårhus Örat, vid Linköpings universitets Campus US i Linköping, utgör hemvist för Medicinska fakultetens studentkår Consensus sedan 1998. De första åren drevs Kårhus Örat helt i Consensus regi. Från och med höstterminen 2004 sköts driften, frånsett Café Örat, av Kårservice. Kårhus Örat inrymmer en mängd funktioner kopplade till Campus US:s studentliv, som Consensus studentcafé Café Örat, kontor för Consensus heltidare, konferensrum, datorsal samt lunchrum. Café Örat Caféet ligger på nedersta planet i kårhuset och är en av de viktigaste samlingspunkterna för Medicinska fakultetens studenter. Caféet drivs ideellt under ledning av Consensus caféchef. Tidigare drevs caféverksamheten som ett samarbetsprojekt mellan Consensus och kommunens Daglig verksamhet för personer med utvecklingsstörning under ledning av en arbetsterapeut och Consensus CaféChef. Pub Örat Till och med VT15 drev Kårservice Pub Örat i cafélokalen varje onsdagskväll men den är numera nedlagd. Puben drevs av ideellt arbetande studenter under ledning av husets driftchef. Pub Örat är sedan dess uppstartad igen och drivs av ideellt arbetande studenter under ledning av Consensus pubchef. Pub Örat håller fem pubar per termin och är ett populärt ställe bland studenterna på medicinska fakulteten. Byggnaden Huset byggdes 1895 och var ursprungligen bostadshus för personer med olika funktioner inom sjukhuset. Exempelvis var nuvarande InnerÖrat bostad för sjukhusets vaktmästare och översta plan, idag känt som Överheten, var kollektivboende för stadens sjuksköterskeelever (sju personer). Den senaste verksamhet som inrymdes i Kårhus Örat, före ombyggnationen till Kårhus var Öronklinik vid Universitetssjukhuset (tidigare Regionsjukhuset). Under höstterminen 1997 byggdes huset om till Kårhus och stod färdigt för invigning i slutet av januari 1998. Under tiden som Öronklinik var överläkare Gunnar Aschan verksam på Örat. Aschan var bördig från Uppsala, men flyttade med arbetet till Linköping, där han bedrev en del forskning. Bland annat låg han bakom konstruktionen av det ljudisolerade och ekofria rummet i Kårhus Örats källare. Detta rum användes vid forskning på hörsel och balans hos katter. Se även Kårhuset Kollektivet Kårhuset Trappan Ryds herrgård Studentliv vid Linköpings universitet Externa länkar Officiell webbplats
Kårhuset Origo

Kårhuset Origo är Umeå naturvetar- och teknologkårs kårhus. Efter nedläggningen av NTK:s gamla kårhus Scharinska villan, Sakka, våren 2004 började arbetet med att hitta en ny lokal för ett framtida kårhus. Under hösten 2006 och våren 2007 byggdes ett kårhus i närheten av sportcentret Iksu. Slutligen invigdes kårhuset Origo den 11 maj 2007. Lokalen tar 300 personer. På gräsmattan som tillhör kårhuset står ett orange F i betong som tillhör F-sektionen vid NTK. Ett vanligt spratt som utförs av andra program är att måla om statyn i sin egen färg. Origo kallas ibland "(0,0,0)" bland studenterna. Referenser Externa länkar Kårhuset Origos webbplats NTK:s webbplats