NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Orust

Orust er en ø i Bohuslän, Västra Götalands län i Sverige. Efter Gotland og Öland er den Sveriges tredjestørste ø, og er adskilt fra fastlandet og fra naboøen Tjörn, af flere fjorde og smalle sunde. Sammen med en række omkringliggende øer, så som Käringön, Härmanö, Gullholmen, Flatön, Malö og Lyrön, udgør den Orusts kommune. Historie De første mennesker kom til Orust efter istiden for 11.000 år siden. Deres bopladser, som den gang lå ved stranden, ligger i dag 40-50 meter over havet, fordi vandstanden er faldet. I Enersbacken er der fundet stenøkser og pilespidser. Der er fundet grave og helleristninger fra bronzealderen. I 1884 fandt man et sværd af bronze i Ellösfjorden. Sværdet er 101,5 cm langt og er et af de længste fra bronzealderen, som er fundet i Sverige. Siden Bohuslän blev erobret i 1658, har Orust været svensk. Øens beliggenhed ved havet gjorde, at fiskeri var et vigtigt erhverv for befolkningen. I 1752 var der en stor mængde sild, og hele 1700-tallet kaldes "den store sildeperiode", som varede frem til 1808. Sildefiskeriet ophør indebar, at bygderne blev affolket og flere fiskerlejer var ved helt at forsvinde. Efter fiskeriperioden øgedes jordbruget, men udviklingen af metoder og maskiner, betød at behovet for arbejdskraft blev mindsket, hvorved Orust igen blev et affolkningsområde. Fra 1900 til 1968 blev befolkningen halveret. Efter 1950 begyndte flere af øens værfter at fremstille platikbåde og endnu i dag er værftsindustrien vigtig på Orust. Indbyggertallet har varieret kraftigt i årenes løb. I 1528 havde øen 2.100 indbyggere. Befolkningen var størst i 1880, med 18.129 indbyggere. I 2006 havde kommunen 15.185 indbyggere, hvoraf nogle tusinde bor på omkringliggende øer. Byer Barrevik Edshultshall Ellös Henån Hälleviksstrand Kungsviken Mollösund Morlanda Myckleby Nösund Slussen Stillingsön Stocken Svanesund Svanvik Varekil Transport Länsväg 160 passerer øen, Länsväg 178 løber mellem Varekil og Ellös. Vägverket driver færgetrafik på strækningerne Svanesund-Kolhättan, Lyresten-Lyr og Fröjdendal-Malö. Västtrafik driver personfærgetransport på strækningerne Hälleviksstrand-Käringön og Tuvesvik-Gullholmen. Ved Sundsandvik er øen forbundet med fastlandet tæt på Uddevalla via Nötesundsbron, desuden er den forbundet med Tjörn via yderligere broer. Kilde
Orust

Orust ist eine Insel vor der Westküste Schwedens in der Provinz Västra Götalands län und der historischen Provinz Bohuslän. Sie liegt nördlich der Provinzhauptstadt Göteborg. Nach Gotland und Öland ist sie mit einer Fläche von 345,5 km² die drittgrößte Insel Schwedens. Zusammen mit einigen umliegenden Inseln bildet sie die 388 km² große Gemeinde Orust. Die Insel ist bei Sundsandvik (nahe Uddevalla) mit dem Festland und über weitere Brücken mit Tjörn verbunden. Die Insel und die Nachbarinsel Tjörn zeichnen sich durch eine Konzentration vorzeitlicher Denkmäler aus, darunter zahlreiche Polygonaldolmen wie die bei Brattås und Haga, Ganggräber in Brattås und Skanstorp und weitere Dolmen. Auch Runensteine, Bautasteine, Felsritzungen und Langbetten sind dort zu finden. Weblinks (Runenstein)
Orust

Orust (Swedish pronunciation: [ˈûːrɵst]) is an island in Bohuslän, western Sweden. In 2014 Statistics Sweden declared it to be the fourth largest island in Sweden, under a definition which adds artificial canals to the possible bodies of water surrounding an island. It has been noted that under this definition, all of Götaland would be the country's largest island, rendering Orust instead the fifth largest. It is Sweden's third largest naturally created island. The largest town on Orust is Henån, the municipal capital, where approximately 1,800 inhabitants live. Other communities, many of which are fishing villages, include Ellös, Edshultshall, Hälleviksstrand, Mollösund, Morlanda, Stocken, Svanesund, Svanvik and Varekil. Orust is home to approximately 15,160 inhabitants in the winter and many more in the summer. Its main industry is the shipyards, the two largest being Najadvarvet and Hallberg-Rassy. International relations Twin towns – Sister cities Orust is twinned with: Aalborg, Denmark See also Orust Municipality Orust Eastern Hundred Orust Western Hundred Haga dolmen References External links Orust Municipality – Official site
Orust

La isla de Orust es una isla costera de Suecia situada frente a la costa del Kattegat, en el condado Bohuslän, en Västra Götaland. Es la tercera isla por tamaño de Suecia, precedida por Gotland y Öland. Su costa está recortada por múltiples fiordos pequeños, tanto hacia tierra firme como hacia el sur, donde limita con la isla de Tjörn. Véase también Hrefnesholt Enlaces externos
Orust

Orust è un'isola della Svezia, situata vicino alla costa nella contea Bohuslän, nel Västra Götalands län. Geografia È la terza isola della Svezia in ordine di grandezza, preceduta da Gotland e Öland. La sua costa è contornata di molti piccoli fiordi, sia sul lato che dà sulla terraferma che a sud, dove confina con Tjörn. Voci correlate Henån Orust (comune) Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Orust
Orust

Orust – czwarta co do wielkości wyspa Szwecji, zajmująca powierzchnię 346 km². Położona jest na zachodnim wybrzeżu kraju, w regionie Västra Götaland. Wraz z otaczającymi ją mniejszymi wyspami należy do gminy Orust. Nazwa Orust pochodzi prawdopodobnie od staronordyjskiego wyrazu urð oznaczającego ”skalisty teren”. Zobacz też Wyspy Szwecji Gmina Orust Przypisy
Orust

Orust (em sueco: Orust kommun; ouça a pronúncia) é uma ilha sueca da província histórica da Bohuslän, hoje parte do condado da Västra Götaland. É a quarta ilha do país, a seguir à Gotlândia, à Olândia e a Södertörn-Nacka. Banhada pelo Escagerraque, está separada do continente e da ilha de Tjörn por fiordes e estreitos. Forma a Comuna de Orust juntamente com outras ilhas, entre as quais Käringön, Härmanö, Gullholmen, Flatön, Malö e Lyrön. Henån é a localidade mais importante da ilha. Referências Ligações externas Sítio da Comuna de Orust
Kanngjutarmästarens hus

Kanngjutarmästarens hus kallas en byggnad i kvarteret Johannes större i hörnet Drottninggatan 8 / Jakobsgatan 21 i centrala Stockholm. Fastighetens äldsta delar uppfördes 1640 och inhyser idag lokaler för Regeringskansliet. Byggnaden är skyddad som statligt byggnadsminne sedan 1995 och blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm, vilket är det starkaste skyddet och innebär "att bebyggelsen bedöms ha synnerligen höga kulturhistoriska värden". Historik Byggnaden i hörnet Drottninggatan / Jacobsgatan (dåvarande Nya Kungsholmsbrogatan) uppfördes på initiativ av kanngjutarmästaren Göran Jeske, även kallad Göran Kanngjutare, och stod färdig år 1640. Årtalet syns på fasaden i form av till siffror utbildade ankarslut. Jeskes hus var bland de första som byggdes i det då nyskapade kvarteret Johannes större. Då hade Stockholms stadsplanering just tagit sin början på nedre Norrmalm. Innan dess fanns här ett oplanerat virrvarr av gator, gränder och kvarter. Bebyggelsen bestod huvudsakligen av trähus, bara ett tiotal stenhus existerade. Allt revs eller flyttades. Jeskes byggnad uppfördes i tegel och hade tre våningar. Mot Drottninggatan fick den fem fönsteraxlar och mot Jakobsgatan fyra fönsteraxlar och en hög gavel. I bottenvåningen låg salubodar och magasin. En våning upp hade Jeske sin bostad. På innergården låg hans verkstad där han göt olika kärl av tenn. År 1767 förlängdes huset med två flyglar, en mot Jakobsgatan och en mot innergården. Då ägdes fastigheten av hovrättsrådet Johan Linderstedt, som i februari 1767 ansökte om bygglov. År 1787 höjdes byggnaden med ytterligare en våning efter ritningar av murmästaren Johan Wilhelm Henric Elies. Den femte våningen med en attikavåning tillkom 1821 när lärftkramhandlaren Johan Hazelius (1758-1828) blev ägare. Butiksfasad och entré tillkom vid 1800-talets slut när Drottninggatan blev stadens nya affärsgata och "snobbränna" för folk som ville synas. Fastigheten köptes 1967 av staten och ägs och förvaltas av Statens Fastighetsverk (SFV). I samband med förvärvet rekonstruerades även fasaden till utseendet från 1821. Husets stomme, murar, källarvalv och bjälklag är från byggtiden. Några rum bevarar fortfarande dekormålningar i taken. På våning två trappor finns snidade dörrpartier i empirestil. Enligt SFV är Kanngjutarmästarens hus ett av de bäst bevarade bostadshusen från 1600-talet utanför Gamla stan. Se även Sadelmakarens hus, grannfastigheten vid Drottninggatan 6 Mäster Dyks hus, grannfastigheten vid Drottninggatan 10. Noter Källor SFV: Klarakvarteren, sid. 21 SFV: Kvarteret Johannes större RAÄ:s bebyggelseregister: JOHANNES STÖRRE 9 – husnr 9004 Informationstavla på Drottninggatan 8, utformat och uppsatt av Statens Fastighetsverk Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kanngjutarmästarens hus.
Mäster Dyks hus

Mäster Dyks hus kallas en byggnad i kvarteret Brunkhuvudet i hörnet Drottninggatan 10 / Jakobsgatan 18 på Norrmalm i Stockholm. Byggnaden uppfördes 1646–1652, förvärvades av staten 1979 och byggdes om för i första hand Regeringskansliet. Fastighetens del mot Drottninggatan är grönmärkt av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att den anses vara ”särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt”. Historik Byggherre var sadelmakaren och remsnidaren Gudmund Dyk som lät på det då nybildade kvarteret uppföra sin verkstad och bostad. Delar av huset hyrde han även ut. Mäster Dyk var en välbeställd hantverkare och bekostade 1668 och 1669 två kyrkogårdsportaler för Klara kyrka. I kyrkan finns även ett Epitafium över Dyk och dennes familj daterad 1658. Byggnaden i hörnet Drottninggatan / Jakobsgatan har haft många ägare under åren, bland annat innehades den under 1600-talets slut och 1700-talet av adelsfamiljerna Bååth, Grundelstierna och Benzelstierna. År 1872 ägdes fastigheten av körsnären D. Forsell som lät utföra en större ombyggnad. Bland annat tillkom ytterligare en våning och längs Jakobsgatan byggdes en handels- och kontorsflygel i tre våningar. För den arkitektoniska utformningen stod Axel Kumlien. Forsell innehade även Mariehälls gård i Bromma socken mellan 1884 och 1887. År 1916 tillkom ytterligare en våning på byggnadskroppen mot Drottninggatan och den nuvarande fasaddekoren skapades då. Huset förvärvades 1979 av staten genom Statens Fastighetsverk. Därefter skedde en ombyggnad för huvudsakligen Regeringskansliets lokaler. Vid ombyggnaden påträffades rester av takmålningar från 1600-talet. Byggnaden var längre rivningshotad eftersom Jakobsgatan skulle breddas och få samma bredd som i angränsande kvarter öster och västerut. Problemet löstes genom att gatans trottoar mot Jakobsgatan placerades i en arkad, nuvarande Jakobsarkaden, på 1980-talet. För det revs och nybyggdes en del av bebyggelsen mot Jakobsgatan, medan den ursprungliga fasadlinjen bevarades. Noter Källor Statens Fastighetsverk: Drottninggatan 10 RAÄ:s bebyggelseregister: BRUNKHUVUDET 2 – husnr 1 Informationstavla utformat och uppsatt av Statens Fastighetsverk. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mäster Dyks hus.
Universitat de Malmö

La Universitat de Malmö (suec: Malmö universitet) és una universitat sueca situada a la ciutat de Malmö. Amb més de 24.000 estudiants i al voltant de 1.600 empleats entre professorat i personal d'adminidtració, la Universitat de Malmö és el novè centre educatiu més gran de Suècia. Té acords d'intercanvi amb més de 240 universitats associades d'arreu del món i aproximadament un terç dels estudiants tenen formació internacional. Els estudis a la Universitat de Malmö es centren, entre altres qüestions, en el fenomen migratori, les relacions internacionals, la ciència política, la sostenibilitat, els estudis urbans i dels nous mitjans i la tecnologia. Situat a l'illa artificial d'Universitetsholmen, al centre de la ciutat, la universitat ha tingut un paper important en la transformació de Malmö d'una ciutat industrial a una ciutat d'aprenentatge. Gran part del campus es va construir sobre uns terrenys que, fins a mitjans dels anys 1980, pertanyien a la drassana Kockums, que havia estat un element clau de la Malmö naval-industrial. Si bé aquesta institució es va fundar com a högskola («col·legi universitari») l'any 1998, el ministeri d'educació superior i investigació va concedir-li l'estatus universitari l'1 de gener de 2018. Referències
Universidad de Malmö

La Universidad de Malmö (sueco Malmö universitet) es un centro de estudios superior localizado en la ciudad sueca de Malmö. La universidad de Malmö es la novena institución de aprendizaje más grande de Suecia y figura como una de las casas de estudio más modernas y vanguardistas de Escandinavia. La universidad tiene acuerdos de intercambio educativo con más de 240 universidades en el mundo albergando alrededor de 24.000 estudiantes (aproximadamente un tercio de estos internacionales). La educación en la universidad se centra, entre otras cosas, en las relaciones internacionales, las ciencias políticas, sustentabilidad, estudios urbanos, comunicación y media y tecnología. El centro no se fundó hasta 1998, dos años después de la decisión del gobierno de crear una institución educativa en la ciudad. El centro está dividido en 5 facultades: Formación educativa (la facultad de mayor tamaño), cultura y sociedad, salud y sociedad, odontología así como el centro de estudios (desde 2008). Algunas de estas formaciones ya existían antes del centro y pertenecían a la ciudad Malmö o a la Universidad de Lund, la cual aún dispone de algunas unidades formativas en Malmö. Los edificios de la universidad se encuentran en las cercanías de la estación principal de tren de la ciudad. Parte de la formación, como la formación educativa y la biblioteca, se encuentran en el edificio Orkanen (huracanes), abierto en 2005 y edificado sobre una isla artificial. Referencias Enlaces externos Página web oficial (en inglés y sueco)
Universiteit van Malmö

De Universiteit van Malmö (Zweeds: Malmö universitet) is een Zweedse universiteit in de stad Malmö. Ze werd opgericht in 1998 en telt meer dan 24.000 studenten. De universiteit is de op acht na grootste onderwijsinstelling in Zweden. De Universiteit van Malmö maakt deel uit van de Santandergroep van Europese universiteiten. Faculteiten De universiteit telt vijf faculteiten: Wetenschap en technologie Culturele en sociale wetenschappen, bestaande uit drie departementen (politieke wetenschappen, stedelijke studies, en kunst en communicatie) Pedagogie Tandheelkunde Gezondheidswetenschappen, bestaande uit vijf departementen (biomedische wetenschappen, zorgwetenschappen, criminologie, gezondheid en welvaart, sociaal werk)
Uniwersytet w Malmö

Uniwersytet w Malmö (szw. Malmö universitet) – szwedzka publiczna uczelnia w Malmö, do końca 2017 funkcjonująca pod nazwą Szkoła Wyższa w Malmö (Malmö högskola). Historia Decyzja o utworzeniu uczelni w Malmö została podjęta w 1996 przez rząd Szwecji. Inicjatywa ta była częścią narodowej strategii rozbudowy szkolnictwa wyższego w Szwecji oraz restrukturyzacji Malmö, do lat 90. XX w. miasta tradycyjnie przemysłowego. Malmö högskola została powołana do życia 1 lipca 1998 roku. Początkowo uczęszczało tam ponad 5000 studentów. Uczelnia została założona na bazie działających już w Malmö w ramach Uniwersytetu w Lund oraz gminy Malmö programów inżynierskich i nauczycielskich oraz programu pielęgniarstwa. 1 stycznia 1999 do Malmö högskola włączono wydział stomatologii (do tej pory Odontologiska fakulteten w ramach Uniwersytetu w Lund). Prowadzonych było ponad 100 kierunków specjalizacyjnych. 1 stycznia 2018 uczelnia została przekształcona w uniwersytet. Struktura Uniwersytet w Malmö prowadzi działalność edukacyjną na następujących wydziałach: Wydział Zdrowia i Społeczeństwa Wydział Kultury i Społeczeństwa Wydział Nauki i Społeczeństwa Wydział Technologii i Społeczeństwa Wydział Stomatologii. Podstawowe statystyki Uniwersytet w Malmö jest dziewiątym co do wielkości instytutem naukowym w Szwecji. Rektorzy Kerstin Tham (2015–) Stefan Bengtsson (2011–2015) Lennart Olausson (2002–2011) Per-Olof Glantz (1998–2002) Uwagi Przypisy
Universidade de Malmö

A Universidade de Malmö (em sueco: Malmö universitet; PRONÚNCIA; em inglês: Malmö University) é uma instituição pública de ensino superior na cidade de Malmö, no Sul da Suécia. Foi fundada em 2018. Dispõe de instalações em Universitetsholmen e no centro de Malmö. Tem cerca de 25 000 estudantes (2024). Coopera com várias centenas de universidades em vários países. História A Escola Superior de Malmö (Malmö högskola) foi fundada em 1998, e promovida a universidade em 2018. Instalações Dispõe de instalações em diversos locais da cidade de Malmö. Universitetsholmen – Ilha artificial no porto de Malmö, onde estão localizados o Edifício Orkanen (Faculdade de Pedagogia e Sociedade, e Tecnologia da informação), o Edifício Niagara (Faculdade de Tecnologia e Sociedade, Faculdade de Cultura e Sociedade, e reitoria e chancelaria da universidade) e o Edifício Gäddan 8 (Faculdade de Saúde e Sociedade, Instituição do Trabalho Social e centro de inovação Storm). Centro da cidade – Escola Superior Dentária, Hospital de Malmö e Forskaren (Faculdade de Saúde e Sociedade e Instituição de Ciências Biomédicas) Estudantes, professores e funcionários Tem cerca de 25 000 estudantes, dos quais 284 doutorandos, e conta com 1 636 professores e funcionários (2024). Faculdades As actividades da Universidade de Malmö - investigação, educação e colaboração - são realizadas nas cinco faculdades que a constituem: Faculdade de Tecnologia e Sociedade (Fakulteten för teknik och samhälle) Faculdade de Pedagogia e Sociedade (Fakulteten för lärande och samhälle) Faculdade de Cultura e Sociedade (Fakulteten för kultur och samhälle) Faculdade de Saúde e Sociedade (Fakulteten för hälsa och samhälle) Faculdade de Odontologia (Odontologiska fakulteten) Cursos e programas Oferece 130 programas de estudo e 400 cursos. Entre os programas mais procurados estão: Programa de Criminologia Programa de Socionomia Programa de Enfermagem Curso de Medicina Dentária Programa de Design Gráfico Programa de Bacharelato em Informática e Economia Programa de Aconselhamento de Estudo e Carreira Programa de Desenvolvimento de Sistemas Mediação de Imobiliários Arquitetura, Visualização e Comunicação Ver também Lista de universidades da Suécia Referências Ligações externas https://mau.se/
Университет Мальмё

Университет Мальмё (швед. Malmö universitet , англ. Malmö University) — шведский государственный университет, расположенный в городе Мальмё. Основан в 1998 году. В университете обучаются примерно 24 000 студентов. Ректор университета — Керстин Там. Университет расположен в двух кампусах: Университетский остров (Universitetsholmen) и Университетский госпиталь (Skånes universitetssjukhus, SUS). Для студентов из ЕС/ЕЭЗ обучение в университете бесплатное. Средняя плата за обучение для студентов из-за пределов ЕС/ЕЭЗ составляет 106,400 шведских крон в год, в диапазоне от 78,500 до 225,600 шведских крон. История Университет Мальмё основан 1 июля 1998 года. Основой для университета послужили образовательные учреждения, принадлежавшие Лундскому университету и городу Мальмё, в том числе — стоматологическая школа, педагогическая школа и школа медицинских сестёр. Ректоры Университета Пер-Олоф Глантз (1998—2002) Леннарт Олауссон (2002—2011) Стефан Бенгтссон (2011—2015) Керстин Там (2015- ) Факультеты Факультет здоровья и общества Факультет технологии и общества Факультет культуры и общества Педагогический факультет Стоматологический факультет Примечания Ссылки Официальный сайт университета http://www.mau.se/Nyheter/Nyhetsarkiv/Styrelsen-foreslar-Tham-som-ny-rektor/
Ellenabben

Ellenabben är en befästning på Aspö i Karlskrona kommun i Blekinge. Ortnamnet skrivs även Ällenabben på Lantmäteriets kartor. Ellenabbens fort uppfördes 1900–1904 och var ett av flera befästningar på Aspö som skulle bevaka inloppet till örlogsbasen i Karlskrona. Det ligger en kilometer söder om Drottningskärs kastell som tidigare hade samma uppgift. Fortet utgick ur försvarsorganisationen som fast befästning 1959. Platsen användes dock i stridsövningar in på 1970-talet. År 1972 anlades det närliggande Batteri Ellenabben som bestod av tre 7,5 cm tornpjäs m/57-kanoner nedsprängda i berget tillsammans med kök, förråd, förläggningar och ammunitionsutrymmen. Batteriet utgick ur försvarsorganisationen år 2000. Både fortet och batteriet ägs idag av Statens fastighetsverk och är statliga byggnadsminnen. Källor Törnquist, Leif (2007). Svenska borgar och fästningar – en historisk reseguide. Medströms bokförlag. ISBN 978-91-7329-001-2 Kulturarvsdata.se
Kumlienska huset (kvarteret Brunkhuvudet)

Kumlienska huset (även Kumliens hus) kallas en byggnad i kvarteret Brunkhuvudet vid Drottninggatan 12 på nedre Norrmalm i Stockholm. Det byggdes 1892 som ett för tiden modernt cityhus avsett för kontor och butiker. Byggnaden är grönmärkt av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att den anses vara ”särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt”. Historik Innan nuvarande hus uppfördes fanns på den smala fastigheten Brunkhuvudet 3 mitt på kvarterets västra sida ett bostadshus, uppfört 1752. Troligen fanns här en ännu äldre bebyggelse som förstördes i samband med Klarabranden 1751. Uppdragsgivare för nuvarande byggnad var körsnärsfirman Forsell D. Söner & Co som anlitade byggmästaren Lars Östlihn att bygga huset och bröderna Axel och Hjalmar Kumlien att rita den nya byggnaden, därav namnet Kumliens hus. De ritade en saklig byggnad med en enkelt dekorerad fasad bestående av kalksten och ljust, gulfärgat tegel. Huset domineras av de stora skyltfönstren i två våningar. Arkitekturen var ny för slutet av 1800-talet och det kan sägas att Kumliens hus blev ett av Stockholms första renodlade kontors- och affärshus. Bland butiksvåningens första hyresgäster fanns Percy F. Luck & C:o H.A.B. som från sekelskiftet 1900 och fram till 1970-talet hade sin huvudaffär för delikatesser, te och kaffe i bottenvåningen. Byggnaden förvärvades 1979 av staten genom Statens Fastighetsverk och byggdes om för i första hand Regeringskansliet. Se även Mäster Dyks hus, grannfastigheten vid Drottninggatan 10. Gahns hus, grannfastigheten vid Drottninggatan 14. Referenser Noter Källor SFV: Drottninggatan 12 RAÄ:s bebyggelseregister: BRUNKHUVUDET 3 - husnr 1 Bedoire, Fredric (2012) [1973]. Stockholms byggnader: arkitektur och stadsbild (5). Stockholm: Norstedt. sid. 103. Libris 12348272. ISBN 978-91-1-303652-6 Informationstavla på byggnaden uppsatt av Statens Fastighetsverk. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kumlienska huset.﻿
Den Gode Herdens kyrka, Falun

Den Gode Herdens kyrka är församlingskyrka för S:ta Katarina katolska församling i Stockholms katolska stift. Församlingen omfattar hela Dalarna och kyrkan ligger i Falun i Falu kommun. Kyrkobyggnaden Kazimir Vilnis blev kyrkoherde i församlingen 1964 och 1965 flyttade församlingens centrum till Falun från Ludvika. Vilnis samlade in pengar för att köpa en fastighet i centrala Falun. För egna medel lät han uppföra Den Gode Herdens kyrka och överlät den till församlingen; Kyrkan invigdes 1973. Inventarier Altare som innehåller reliker av Heliga Birgitta, S:ta Katarina av Vadstena och Heliga Moder Elisabeth Hesselblad. Tabernakel i vilket konsekrerade hostior förvaras. På tabernaklet ser man en pelikan som föder sina ungar med sitt blod. Madonnastaty som var en gåva från Birgittinerklostret i Altomünster Tyskland Glasmålningar - dels en som föreställer Den Gode Herden dels sju som har symboler för den katolska kyrkans sakrament Externa länkar S:ta Katarina församling i Falun