NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Lindvalls kaffe

Lindvalls kaffe, grundat 1891, är ett svenskt kafferosteri i Uppsala. Historik År 1891 öppnade västgöten Eric Lindvall och hans fru Josefina en kolonialvaruhandel med kryddor, te och kaffe i Tierp men flyttade efter en tid till Uppsala. Företaget hade ursprungligen lokala agenturer bland annat för Ramlösa mineralvatten och Shell bensin. Kaffeverksamheten växte och kolonialrörelsen avyttrades slutligen till AB G.A. Sandström. 1914 flyttade man in i lokalen vid järnvägen, i korsningen Kungsgatan/Strandbodgatan och hade stickspår till fabriken. Magasinet med rosteri från 1914 i nationalromantisk stil ritades av arkitekt Victor Holmgren. Det tillbygges med kontor 1920 och garage 1934, båda ritade av stadsarkitekten Gunnar Leche. Rosteriet med dess glaslanternin på taket är från 1940 och ritades av Per Bohlin. 1947 började lokalerna bli för små och man byggde nya bredvid de gamla. I samband med att Strandbodgatan byggdes om 2007-2011 kom Uppsala kommun och företaget överens om en flyttning av företaget till en nybyggnad i Boländerna senast 2011 på grund av de sättningsskador som har uppstått och kommer uppstå av den nya Strandbodgatan samt att det nuvarande läget inte medger någon expansion av företaget. En av de äldre delarna, lagerlokalen närmast järnvägen, revs 2009. I augusti 2025 meddelade Lindvalls att de senast 31 oktober 2026 behöver lämna de lokaler som kafferosteriet sedan 1914. Detta då Trafikverket köpt fastigheten för 130 miljoner kronor i syfte att använda den för att anpassa Uppsala centralstations plattform till fyrspåret som ska byggas på Ostkustbanan mellan Uppsala och Myrbacken. Enligt Lindvalls VD Ulf Lindvall är det osäkert om kafferosteriet kommer kunna bygga eller hitta nya lokaler för att fortsätta verksamheten efter det. Eric Lindvall Uppsala blev ursprunget till det så kallade ELU-kaffet liksom den i reklamen kända Kaffe-Linda. Grundaren Eric Lindvall ligger begravd på Uppsala gamla kyrkogård. Idag[när?] drivs företaget av fjärde generationen, har 20 anställda och är kunglig hovleverantör. Produktion Förutom sitt eget kaffe tillverkar Lindvalls även kaffe åt olika lågprismärken samt till viss del åt andra rosterier. Med en marknadsandel på 3 procent är företaget ett av de minsta kafferosterierna i Sverige. I Uppsala har man dock en marknadsandel på 30 procent. Källor Lindvalls kaffe från Uppsala industriminnesförening Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lindvalls kaffe. Roland Agius: "Lindvalls Kaffe"
Lindärva kyrka

Lindärva kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Sävare församling (tidigare Lindärva församling) i Skara stift. Den ligger i Lidköpings kommun. Kyrkobyggnaden Byggnaden har bevarat sin intima och ålderdomliga romanska karaktär med ett rektangulärt långhus och ett lägre och smalare, rakt avslutat kor och torn i väster. Sakristian är emellertid en senare tillbyggnad. Murarna är uppförda i skalmursteknik av tuktad sandsten i bruk med breda utstrukna fogar. Tornet är uppfört i tre avdelningar vardera med något indraget murverk. De på så sätt uppkomna avsatserna saknar avtäckning. Huvudingången till kyrkan låg närmare mitten av långhusets södra vägg, alltså inte den under 1100-talet och senare vanliga platsen nära sydvästra hörnet. Sydportalens placering är inte ovanlig i anglosaxiska kyrkplaner och detta visar tillsammans med tornets konstruktion på förebilder och influenser äldre än de normanniska strömningarnas inträngande i Västergötland, det vill säga till en tid före 1080 . På 1400-talet slogs kryssvalv av tegel över långhuset, som fick målningar liknande den välkände kyrkomålaren Amund. De var länge överkalkade, men återfanns vid en restaurering 1916 och restaurerades då. I långhuset finns bara ornamentiken bevarad, men varje valvkappa i koret har figurscener, som en tronande Kristus, de saligas mottagande i paradiset och Sankt Mikael. Huvudingången är numera placerad i väster genom tornet. Inventarier Altaruppsatsen, predikstolen och dopfunten i barock är tämligen enkla arbeten från 1700-talets början. Själva altaret och ett antal träskulpturer är medeltida. Klockor Kyrkan har två senmedeltida klockor. Lillklockan har ett pilgrimsmärke med biskop Brynolfs bild. Dess latinska inskrift lyder: anno d(omi)ni m d cxii petrus est patro(nus) i(n) lin(derva), samt med sköld mitt på klockan som innehåller en människofigur med ett kors över och bokstäverna C och N under. Inskriften översatt till svenska med upplösta förkortningar: Herrens år 1512[13] [göts jag]. Petrus är kyrkopatron i Lindärva. Storklockan, som är gjuten av Busse Jacobsson, har en välgjord inskrift i minuskelstil kring den övre kanten: Anno d(omi)ni m d v xvi do got busse yacop dusse klokke in sunte peter un(d) sunte iohannes erre, vilket kan tydas till: Herrens år 1516 då göt Busse Jacob[sson] denna klocka till Sankt Peters och Sankt Johannes ära.. Orgel Orgeln med ljudande fasad, är placerad på golvet i nordvästra hörnet. Den byggdes 1990 av Smedmans Orgelbyggeri och har sex stämmor fördelade på manual och pedal. Den tidigare orgeln från 1954 avyttrades 1989 och flyttades till Långareds missionskyrka. Bilder Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 103-104. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lindärva kyrka.
Lindö kapell

Lindö kapell är en kyrkobyggnad i Lindö i Norrköpings kommun. Det hör till S:t Olofs församling och Linköpings stift. Kyrkobyggnaden Kapellet uppfördes 1934–1936 på initiativ av Lindö kyrkliga syförening som samlat in medel till inköp av mark vid Lindöhällsvägen 7. Arkitekt var Kurt von Schmalense. Kyrkan invigdes 1936. Kyrkan är byggd i en stomme av trä med puts och sadeltak. Den har 70 sittplatser. Norr och söder om kapellet ansluter församlingshemmets byggnader. 1951 byggdes även en klockstapel av de träd som fälldes på tomten. Syföreningen fortsatte att samla in medel för inköp av piano, orgel och olika textilier. Nuvarande altare, tillverkat i bok av snickarmästare Bertil Johansson, Markaryd, invigdes 6 september 1992. Altartavlan föreställer "Änkans son i Nain" och är målad av en okänd konstnär. Dessa föremål, liksom ljusstakar, vaser, dopfunt och processionskors är formgivna och tillverkade av konstnären Christer Wide, Kolmården. Orgeln som inköptes på 1970-talet; en 8-stämmig piporgel från Åkerman och Lund, är sedan år 2002 utbytt mot en digital orgel med större antal stämmor. Galleri Källor ”Lindö kapell”. Svenska kyrkan. Arkiverad från originalet den 18 april 2013. http://archive.is/2013.04.18-160808/http://svenskakyrkan.se/default.aspx?id=846756. Läst 21 maj 2012. Noter
Lingbo kyrka

Lingbo kyrka är en kyrkobyggnad i Lingbo i Hälsingland. Den tillhör Ockelbo församling i Uppsala stift. Lingbo kyrka är en träkyrka, som invigdes 1829. Den har torn samt en italiensk altartavla från 1600-talet, vilken skänktes 1756. Predikstolen tillhörde ursprungligen Skogs kyrka och är från 1711. Orgel 1860-1861 byggde Lars Östlin, Ockelbo en orgel med 5 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1912-1913 av Erik Henrik Erikson, Gävle. Orgeln är pneumatisk och har kägellådor. Tonomfånget är på 56/30 och orgeln har registersvällare. 1958 tillbyggdes orgeln av E A Setterquist & Son, Örebro. Se även Lingbo församling Källor Nationalencyklopedin Litteratur Humble, Nils C; Socknen på Ödmorden - anteckningar till Skogs sockens historia, Holmsvedens intresseförening - Lingbo hembygdsförening - Skogs hembygdsförening, Skog, 2 uppl., 1987, LIBRIS-id 685247 Rothlind, Jane (1943-); Lingbo kyrka, Ärkestiftets stiftsråd - Stiftsbyrån, Uppsala, 1979, serie: Hälsinglands kyrkor - 32, LIBRIS-id 165431 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lingbo kyrka. Lingbo kyrka (Ockelbo församlings sida) Ockelbo församling
Linkuddens naturreservat

Linkudden är ett naturreservat på Blidö, Stockholms skärgård. Naturreservatet som även kallas Linken kan nås med bil och det finns en parkeringsplats i norra änden av området. På den södra spetsen vid inloppet till Sikmarö kanal finns en brygga för dem som anländer med egen båt. Bryggan underhålls av Skärgårdsstiftelsen. Se även Kung Valdemars segelled Källor Linkudden Länsstyrelsen i Stockholms län Noter
Linköpings Sporthall

Linköpings Sporthall är en idrotts- och evenemangsarena i Linköping, stadens näst största sådana efter Saab Arena. Historia och verksamhet Hallen invigdes 1956 och i huvudhallen finns det läktare med plats för 1600 sittande samt ca 600 stående åskådare. Dessutom finns det ett kafé som drivs av KFUM Linköping, boxningslokal, uppvärmningshall samt gym. Under sporthallen finns även en bowlinghall. Lag som har sporthallen som hemmaarena I Linköpings Sporthall spelar Linköping Innebandy, en innebandyklubb som sedan 2010/2011 spelar i Svenska Superligan för herrar och damer, samt Linköpings VC, en volleybollklubb som sedan 1995/1996 spelar i Elitserien.
Linköpings stadshus

Linköpings stadshus är en byggnad i centrala Linköping, som inrymmer Linköpings kommuns centrala förvaltning. Huset är beläget vid Domkyrkoparken, söder om Linköpings domkyrka och omedelbart väster om det hus som 1701–1804 var stadens läroverk. Historik Byggnation och funktion som skolbyggnad Byggnaden ritades som skolbyggnad av arkitekten Johan Fredrik Åbom i nygotisk stil och var läroverk för gossar under åren 1864–1915.1915 invigdes nuvarande Katedralskolan i Vasastaden och läroverket i byggnaden från 1864 upphörde. Stadshus 1921 hölls det första stadsfullmäktige i stadshuset. Stadshuset används ännu som lokaler för styrande politiker i Linköping. I stadshuset sammanträder kommunfullmäktige och i byggnaden finns även kontor för kommunens styrande politiker. Bildgalleri Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Linköpings stadshus.
Linköpings vattentorn

Linköpings vattentorn ligger på en höjd i området Majelden i stadsdelen Ramshäll, och är väl synligt från stora delar av staden. Vattentornet byggdes 1958. Det genomgick under år 2009 en omfattande renovering, främst av ytterväggarna i betong. Vid målningen – i vitt och grått – gick det åt 5 000 liter färg. Dessutom har man installerat ny dekorbelysning, vilken kan ändra färg och styrka efter årstid och veckodag. Vattentornet rymmer 6 000 kubikmeter vatten, och är 46 meter högt. Det finns ytterligare ett vattentorn i Linköping, beläget i Ljungsbro. Dessutom finns ett gammalt vattentorn på Kanberget som togs ur bruk 1958, numera ombyggt till bostäder. Referenser
Linnebjers naturreservat

Linnebjer är ett naturreservat i Södra Sandby socken i Lunds kommun i Skåne bildat 1980, med ny process godkänd 2022.På platsen har också hittats en mesolitisk boplats. Linnebjer ligger på krönet av Kävlingeåns dalgångs södra sluttning. Namnet Linnebjer kommer från ”lind” och ”berg”. Det består till stora delar av ek- och hasselskog. Ekarna är upp till 160 år gamla. Stenåldersboplatsen I sydvästra delen av reservatet Linnebjär finns en backsluttning. Marken runtomkring består av lättlera. Vid en begränsad utgrävning på södra sidan av backen fann man en boplats från tidig äldre stenålder. Boplatsen är en aning yngre än Öbacken. Boplatser från denna tid har efter tidigare erfarenhet legat antingen i våtmarksområden eller på sandmarker. Linnebjär är ett undantag på lerig mark utan våtmark. Fynden från Linnebjär består av skrapor, sticklar, mikroliter, mikrosticklar, och mycket avfallsprodukter från mikrolitframställningen, en kärnyxa och några fragment av sådana. Materialet från Linnebjär har sina närmaste paralleller i boplatsfynd från Bornholm och Jylland i Danmark. Referenser Litteratur Folke Andersson och Bengt Nihlgård: Linnebjer—a south Swedish oak forest and meadow area—revisited after half a century, Open journal of ecology 6:2, sidorna 74-83 Bengt Salomonsson Linnebjär : A Mesolithic Site in South-West Scania / Ingår i: Meddelanden från Lunds universitets historiska museum. 1964-1965 sidan. 5-31 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Linnebjär.﻿
Linnés Sävja

Linnés Sävja är en gård i Danmarks socken, Uppsala kommun i Uppland. Gården ligger intill Sävja kyrka cirka 5 kilometer söder om Uppsala. Den svenske naturforskaren och botanikern Carl von Linné köpte Sävja år 1758, samtidigt som han köpte det mer kända Hammarby. Byggnaderna vid Sävja är förklarade som byggnadsminne, men har till stor del förändrats sedan Linnés tid. Delar av huvudbyggnaden finns dock bevarade. Bland annat de två små rum på övervåningen, som Linné använde när han besökte gården. Sävja var en anhalt på de exkursionsvandringar (Herbatio Danensis) som Linné företog med sina studenter. Julen 1777 hade den åldrande och sjuke Linné försvunnit från sitt hem inne i Uppsala. Efter en del letande fann man Carl von Linné utsträckt i kökssoffan hos arrendatorn på Sävja, förnöjt rökandes sin pipa. Linné dog ett par veckor senare den 10 januari 1778. Numera har Uppsala kommun ansvar för gården. Jordbruket är utarrenderat och Danmarks hembygdsförening arrangerar olika aktiviteter, bland annat utställningar med konst och konsthantverk samt musikuppträdanden på gården. Linnés Sävja, och dess Linnéutställning, är öppen för allmänheten sommartid. Källor Noter Externa länkar Linnés Sävjas webbplats
Svedens gård

Svedens gård i Stora Kopparbergs socken är en herrgård utanför Falun i Dalarna. Gården nämns för första gången 1542 och blir även bergsmansgård i slutet av 1500-talet. Hyttan som tillhörde gården låg vid Korsnäs. År 1653 föddes här Jesper Svedberg, prästman och psalmdiktare och far till Emanuel Swedenborg. Linnés bröllopsstuga På Svedens gård ligger Linnés bröllopsstuga. Här gifte sig Carl von Linné en junidag 1739 med Sara Elisabeth Moræa. Gården ägdes då av Linnés svärfar, Johan Moraeus. Stugan har gobelängliknande målningar på bröllopssalens väggar, samt en bild av högreståndsmiljön i bergsmansgårdarna runt Falu gruva under tidigt 1700-tal. Bröllopsstugan byggnadsminnesförklarades år 1968. Gården ingår i Världsarvet Falun. Ägare Daniel Israelsson Stierna Johan Moraeus Källor Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Svedens gård.
Linsells kyrka

Linsells kyrka är en kyrkobyggnad i Linsell. Den tillhör Svegsbygdens församling i Härnösands stift. Kyrkobyggnaden Redan 1734 lät bygdens folk framföra önskemål om ett eget kapell då man ansåg vägen vara lång och besvärlig till Sveg. Förslaget accepterades 1778 stod kyrkan färdig, som kapell i Svegs församling. Ursprungligen var kyrkan utan torn, men kyrkan fick sitt nuvarande utseende redan 1797. I tornet hänger idag Härjedalens äldsta kyrkklocka som göts 1648. Träkyrkan är nästan i sin helhet ett verk av linsellsbonden Pehr Tholsson. Han var både arkitekt och byggmästare. Kyrkans långhus är liggtimrat med rektangulär grundplan, kor i öster och smalare sakristia i nordöstra hörnet. Tornet är i väster. Den ursprungligen röda exteriören fick sin nuvarande vita färg på 1860-talet. Inredning Pehr Tholsson har även byggt såväl bänkinredningen som predikstolen. Även dopängeln har han snidat. Altartavlan är målad av Perhs son, Nils Lindström, som blev målarmästare i Gävle. Den målade skenarkitekturen kring altaruppsatsen och den diskreta väggdekoren målades av Pehr och Göran Sundin 1818 Orgeln på kyrkans läktare invigdes sommaren 1988. Se även Linsells församling Linsells socken Referenser Svenska Kyrkan Bebyggelseregistret Riksantikvarieämbetet Vidare läsning Hamberg, Per Gustaf; Berlin-Hamberg, Ulla (1961). Kyrkor i Svegs tingslag : nordvästra delen : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor ; 91. Härjedalen ; 1:1. Stockholm: Generalstabens litografiska anst. sid. 100-136. Libris 19512830. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6936
Lintalunds naturreservat

Lintalund är ett naturreservat i Hylte kommun i Småland. Området kring det nuvarande naturreservatet har historisk sett hört till Färgaryds socken. Den 1 januari 1953 överfördes dock området från Färgaryds församling till Torups församling (och motsvarande jordebokssocken) och betraktas därför ofta (bland annat av Riksantikvarieämbetet) som en del av Torups socken. Området är skyddat sedan 1986 och omfattar 13,6 hektar. Reservatet utgör ett område kring den gamla gården Lintalund där man finner rester av ett ålderdomligt kulturlandskap. Där finns ett antal odlingsrösen. Närmast gården finns en löväng som fortfarande brukas på traditionellt sätt med årlig lieslåtter. Här finns ett flertal häckande småfåglar och växtligheten består av stor artrikedom. Reservatet är beläget 6 km nordost om Torup nära Nissastigen. Där finns ett boningshus som är byggt 1852 med väsentligen orörd interiör. Där finns även en äldre ekonomibyggnad byggd på 1800-talet. I närheten finns nu Glassbo våffelstuga, belägen i Norra Glassbo. Här finns två sammanbyggda boningshus från mitten av 1800-talet bestående av en enkelstuga och en parstuga. En rad modernare byggnader har uppförts i anslutning till dessa. Fastigheten Lintalund 1:1, som bland annat omfattar området kring naturreservatet, donerades till Torups Hembygdsförening 1973. Gården räknas som hembygdsgård och sköts av Hembygdsföreningen. Referenser Noter Övriga källor Lintalund, Länsstyrelsen i Hallands län
Linudden Nature Reserve

Linudden Nature Reserve (Swedish: Linuddens naturreservat) is a nature reserve in Södermanland County in Sweden. It is part of the EU-wide Natura 2000-network. The purpose of the nature reserve is to preserve an area of mixed broadleaf forest dominated by birch, aspen, linden and common hazel. The flora contains species such as unspotted lungwort, Viola mirabilis, common toothwort and giant bellflower. The nature reserve also has a rich bird-life, rich in Old World warblers but the nature reserve also serves as a habitat for species such as nightingale, Eurasian wryneck and different kinds of woodpeckers. Sörmlandsleden passes through the nature reserve. References
Linuddens naturreservat

Linuddens naturreservat är ett naturreservat beläget på Arnölandet cirka sex kilometer sydost om Nyköping i Nyköpings kommun. Naturreservatet består av lövskog och betade strandängar och har ett rikt fågelliv med bland annat Tofsvipa, Rödbena, Härmsångare, Gärdsmyg, Svarthätta och Mindre hackspett. Bland växterna finns exempelvis Stagg, Svinrot, Majviva, Ormbär, Lungört och Vårärt. Området är 6,8 hektar stort och bildades som reservat 1947. Naturreservatet ingår i det Europeiska nätverket (Natura 2000). Webbkällor Länsstyrelsen Södermanlands län
Lisebergsteatern

Lisebergsteatern är en teaterbyggnad i Liseberg i Göteborg. Den uppfördes 1944 som ett planetarium men byggdes tre år senare om till teater. Den är känd som revyscen med uppsättningar av bland andra Gösta Bernhard, Hagge Geigert, Tomas von Brömssen och Galenskaparna och After Shave. Sedan 2010 har teatern 521 sittplatser. Historik Byggnaden tjänstgjorde från början som ett planetarium – därav salongens kupolformade tak. Byggnaden uppfördes 1944 och kallades då Planetariet. Det utrustades med ett stjärnsystem där man genom olika ljuskombinationer bland annat kunde se hur stjärnorna stod vid tiden för Jesu födelse. 1947 omändrades byggnaden till teater av arkitekten Axel Johnson och scenografen Birgit Afzelius-Wärnlöf. Salongen rymde då 319 personer, och scenen var sju meter bred och tre meter djup. Den förste teaterchefen var Ernst Eklund som tidigare drivit privatteater i Stockholm. Lisebergsteatern invigdes 1 maj 1948 med komedin Han träffas inte här. Lisebergsteatern etablerades snabbt som en nöjesteater med komedier och revyer på repertoaren. Eklund efterträddes av Per-Axel Branner som drev teatern under sju säsonger, då 13 pjäser gavs. År 1959 övertogs teatern av Gösta Bernhard, och hans första pjäs var Råttfällan med Gunnar Hellström i huvudrollen. Gösta Bernhard kom att bli Lisebergsteatern trogen fram till 1972 och hann spela sju komedier och tre revyer. En av Bernhards största framgångar på Liseberg var komedin Plaza Suite med Siv Ericks som spelades inte mindre än 180 gånger 1969. Hagge Geigert som etablerat sig som revyförfattare i Uddevalla gästspelade med sin revy Blågula Svea på Lisebergsteatern 1965. Han återkom året därpå med Livet är en bulle. Därefter blev Hagges revy en årlig tradition som pågick fram till mitten av 1980-talet. Under några år delades Lisebergsteatern mellan Geigert och Bernhard. Hagge Geigerts revyer ersattes 1987 av farser och komedier, fortfarande under Hagges ledning. Den första var Arsenik och gamla spetsar med Laila Westersund och Inger Hayman i rollerna som de mordiska gamla tanterna. Hagges sista uppsättning hette Prazzel och spelades 1997. Efter den långvariga Hagge-epoken tog skådespelarna Ulf Dohlsten och Puck Ahlsell över verksamheten på Lisebergsteatern, och efter några säsonger med dåliga publiksiffror valde de att sluta. Sten-Åke Cederhök och Tomas von Brömssen spelade sommarrevy på Lisebergsteatern under några säsonger på 1980-talet. Galenskaparna och After Shaves revy Cyklar var en annan framgång. På senare år har teatern gästats av artister som Mats Ljung, Jörgen Mörnbäck, Stefan & Krister och Thomas Pettersson. Inför säsongen 2010 byggdes Lisebergsteatern ut med en ny foajé. Den stora kupolbyggnaden fick då sällskap av tre mindre kupolbyggnader. Antalet platser inne i teatern utökades samtidigt med 72 stycken till totalt 521. Uppsättningar (ej komplett) Källor Tryckta källor Liseberg - från komark till nöjespark, red. Bo Sigvard Nilsson & Bo Johansson, utg. av Liseberg AB 1998 ISBN 91-630-6503-7
Lisstjärnen

Lisstjärnen är en sjö i Falu kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0557 kvadratkilometer och ligger 203,3 meter över havet. I tjärnen finns mört, ruda, abborre och gädda. Avrinning mot Rogsjön. Delavrinningsområde Lisstjärnen ingår i delavrinningsområde (673578-148798) som SMHI kallar för Utloppet av Rogsjön. Medelhöjden är 197 meter över havet och ytan är 61,25 kvadratkilometer. Räknas de 16 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 190,31 kvadratkilometer. Rogsån (Fjällgrycksån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 235 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (62 procent). Avrinningsområdet har 18,01 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 29,4 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 0,36 kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Falu kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Lisstjärnen på VISS
Kassmyrasjön

Kassmyrasjön är en liten sjö i Tumba i Botkyrka kommun, belägen i området Kassmyra. Sjön omges av bebyggelse, främst villor och radhus, samt en liten del skog. Den tar emot vatten från dagvattenavrinning och från Skäcklingebäcken, och avvattnas genom en tunnel till Tumbaån. Sjön och området har fått sitt namn efter det före detta torpet Kastmyra, som hörde till Hågelby gård och uppfördes vid sjöns södra sida på 1700-talet. Natur Vid en växtinventering 1998 påträffades följande arter: sjöfräken, klibbal, grenrör, missne, sprängört, älggräs, vattenmåra, svärdslilja, strandklo, videört, gul och vit näckros, vass, gäddnate, skogssäv, besksöta, stor andmat, smalkaveldun och bredkaveldun, samt små bestånd av svalting, kärrbräsma och fackelblomster. Även röd näckros har påträffats i sjön; denna är förmodligen inplanterad. Källor Externa länkar Kassmyrasjöns övervakningsstation, VISS
Listerkyrkan

Listerkyrkan är en kyrka i Hällevik 1 mil sydöst om Sölvesborg. Listerkyrkan tillhör Listers EFS missionsförening, Sölvesborg, en missionsförening inom Svenska kyrkan. Kyrkan invigdes 1977 och ligger inom Mjällby församling i Svenska kyrkan. Externa länkar Information från Havelidens skola