NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vilske-Kleva kyrka

Vilske-Kleva kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Floby församling (före 2006 Vilske-Kleva församling) i Skara stift. Den ligger högt uppe på Mösseberg i samhället Vilske-Kleva i den nordvästra delen av Falköpings kommun. Kyrkobyggnaden Första kyrkan på platsen var troligen en träkyrka som uppfördes på 1000-talet. Nuvarande stenkyrka i romansk stil uppfördes under 1100-talet. Från början bestod den av långhus med ett smalare absidkor i öster och en triumfbåge mellan långhus och kor. Redan under medeltiden förlängdes långhuset åt väster. Sakristian vid korets norra sida tillkom också under medeltiden. Kalkmålningar utfördes i två omgångar. Äldsta målningarna med svarta streck och linjer är från omkring år 1300. Andra omgången målningar tillkom under senare delen av 1400-talet eller omkring år 1500. Dessa tillskrivs mäster Amunds skola. 1774 genomgick kyrkan en kraftig ombyggnad då kyrktornet och orgelläktaren uppfördes. Troligen var det på 1700-talet som kyrkans fönster förstorades. På grund av rasrisk lät man 1824 avlägsna långhusets medeltida takvalv. Kryssvalvet ovanför koret behölls dock. 1915 - 1916 byggdes ett nytt innertak av trä. En restaurering genomfördes 1938 efter förslag av arkitekt Adolf Niklasson. De medeltida kalkmålningarna togs då fram och ett igenmurat absidfönster togs upp. 1964 sattes en medeltida järnbeklädd dörr in i södra ingången. Dörren har en dragring utformad som drakar och satt tidigare i norra ingången. Inventarier Dopfunten av kalksten är av medeltida ursprung och har en enkel utformning utan dekorationer. Till funten hör ett dopfat av mässing. Den förgyllda predikstolen är byggd åren 1690 - 1692 av Nils Persson i Sjögerås. Äldsta altartavlan är skänkt 1692 av Axel Leijonhufvud i Sjögerås. Dess motiv är: Kristus på korset. Numera är tavlan placerad ovanför predikstolen. Gamla altartavlan är en oljemålning utförd 1899 av Sven Linderoth i Stockholm. Dess motiv är: Kristus i Getsemane. Vid en restaurering flyttades tavlan till långhusväggen och ersattes av ett altarskåp. Altarskåpet är utfört av konstnären Simon Sörman och kom till kyrkan 1942. Storklockan är senmedeltida och saknar inskrift, men har två små figurristningar: ett snedställt hjulkors och en ljusstake. Orgel Orgeln på läktaren i väster tillverkades 1926 av A. Magnusson Orgelbyggeri AB. Den har elva stämmor fördelade på två manualer och pedal. Bilder Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 168. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vilske-Kleva kyrka.
Vilunda kyrka

Vilunda kyrka hör till Hammarby församling och ligger i Upplands Väsby intill Väsby Centrum. Namnet Vilunda betyder offerlund, där ordet "vi" betyder offer. Under förkristen tid fanns här en offerplats. Historik Under 1960-talet och 1970-talet när Upplands Väsby växte i storlek räckte inte församlingens ursprungliga kyrkobyggnad Hammarby kyrka till. Dessutom behövdes en kyrka mer centralt i Upplands Väsby. År 1970 påbörjades planeringen av Vilunda kyrka. Hösten 1974 lades grundstenen och 7 december 1975 invigdes Vilunda kyrka av biskop Ingmar Ström. Kyrkobyggnaden Inspiration till kyrkan har arkitekten Hakon Ahlberg hämtat från 5000-årig sumerisk byggnadskonst. Kyrkobyggnaden är uppförd i mörkt rödbrunt tegel med kraftiga fogar. Dess planform är kvadratisk. Takbjälkarna är synliga utifrån och klädda med koppar. Vid kyrkans sydöstra hörn står ett klocktorn med en sexkantig överbyggnad i koppar. Kyrkorummet har en traditionsenlig öst-västlig inriktning där altaret står på östra sidan. Interiör Inne i kyrkorummet syns en kraftig korsbjälke som bär upp taket. Den symboliserar förbindelsen mellan himmel och jord som upprättats genom Kristi kors. Kyrkans fönster är små och högt placerade. Takarmaturen består av små lampor som symboliserar stjärnhimlen. Golvet är av italiensk vit marmor. Väster om kyrkorummet finns ett körrum som skiljs av med vikväggar. Genom att öppna vikväggarna kan kyrkorummet förstoras. Inventarier Det fristående altaret i italiensk vit marmor är format som en sarkofag och står på åtta låga pelare. På korväggen ovanför altaret hänger en Kristusskulptur som är huggen i trä. Den är utförd av Karl Göte Bejemark 1983. Predikstolen i trä är en ambo som står i korets södra sida. Dopfunten är liksom altaret vit italiensk marmor och har ett Kristusmonogram i relief. Ovanför dopfunten hänger en ljuskrona i järnsmide som är ritad av arkitekten och utförd av konstsmed Rune Pettersson. Orgeln på 30 stämmor är tillverkad av Grönlunds Orgelbyggeri. Den invigdes 2 september 1979. Allt kyrksilver är tillverkat av silversmed Martin Öhman. I kyrktornet hänger två stora klockor för sammanringning. Dessutom finns ett klockspel med 22 klockor som dagligen spelar psalmer. Källor och information Litteratur Christina Nilsson: Kyrkguiden: vägledning till kyrkorna i Stockholms stift, Svenska kyrkan. Stockholms stift, ISBN 978-91-975146-5-1 Kyrkor kring Stockholm, Stig Haglund (red.) & Rolf Arensberg (ill.), Förlaget Kulturkonst 1981 Våra kyrkor, sidan 710, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Internet Hammarby församling informerar Upplands Väsby kommun informerar Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vilunda kyrka.
Vimmerby kyrka

Vimmerby kyrka är en kyrkobyggnad i Vimmerby i Linköpings stift. Den är församlingskyrka i Vimmerby församling. Det var vid ett besök på kyrkogården i Vimmerby som Astrid Lindgren fann en grav med texten Här vila späda bröderna Johan Magnus och Achates Phalén, döde 1860. Det gav Lindgren inspiration till att skriva en bok om barn och döden. Boken fick titeln Bröderna Lejonhjärta. Kyrkobyggnaden Den nuvarande kyrkan uppfördes 1854-1855 och ersatte Karolinerkyrkan i sten från 1685, men i Vimmerby har det funnits kyrkor åtminstone sedan början av 1200-talet, vilket medeltida inventarier i den nuvarande kyrkan uppvisar. Den förste kände prästen vid namn Henricus Erici omnämns redan 1253. Kyrkan är byggd i nyklassicistisk stil och består av ett lågt långhus med kyrktorn i väster. Kyrktornets lanternin har ett tornur som donerades 1876 av Vimmerby Spritbolag. Inventarier Dopfunten är huggen i granit omkring år 1200 och har möjligen danskt ursprung. Predikstolen är tillverkad 1713 av bildhuggaren Olof Wiström. Altartavlan tillkom 1877 och har motivet Kristi förklaring. Tavlan är målad av Sven Alfred Thörne och är en kopia av Fredric Westins altartavla i Sankt Jacobs kyrka i Stockholm. Orgel 1686 köpte organisten Valentin Kruus, Jönköping, en okänd orgeln från kyrkan. 1710 bygger Johan Åhrman en orgel med 10 stämmor. Den såldes 1768 till Frödinge kyrka. 1769 byggde Anders Wollander och Lars Wahlberg, Vimmerby, en orgel med 20 stämmor. 1904 bygger E A Setterquist & Son, Örebro, en orgel med 20 stämmor fördelade på två manualer och pedal. Orgeln byggdes år 1956 av den danska firman Marcussen & Son och 39 stämmor. Den har två fria kombinationer och är mekanisk. Registraturen för pedalen är pneumatisk. Fasaden på ryggpositivet är från 1956, medan huvudfasaden är från 1769 års orgel. Fasadens pipor är ljudande. Kororgel En kororgel är anskaffad 1977 och är byggd av Robert Gustavsson Orgelbyggeri, Härnösand. Orgeln är mekanisk och alla manualstämmor är delade. Disposition - Läktarorgeln: Bilder Referenser Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Information från Orgelanders Wikimedia Commons har media som rör Vimmerby kyrka.
Vindalsö naturreservat

Vindalsö naturreservat är ett naturreservat i Värmdö kommun i Stockholms län. Området är naturskyddat sedan 1969 och är 2,5 hektar stort. Reservatet omfattar flera mindre delar dels två på norra Vindalsö och dels två mindre öar/kobbar öster därom. Reservatet består av klipphällar och tallskog. Källor Vindalsö naturreservat Länsstyrelsen i Stockholms län Noter
Vindelns folkhögskola

Vindelns folkhögskola ligger mellan Vindelns Resecentrum och Vindelälven i Vindeln i Västerbottens län. Skolan har cirka 200 studerande med ett 60-tal boende på skolans internat med möjlighet att ha husdjur. Lokalerna är tillgängliga för rullstolsburna samt syn- och hörselskadade. Skolan har filialer i Lycksele, Umeå och Åsele. Skolans verksamhet Skolan bedriver 2015 utbildning på gymnasial nivå för att kunna söka vidare till högre studier. De olika kurserna är inriktade på allmänna, kreativa och hälsopedagogiska ämnen. Skolan här även synkurser för äldre synskadade. Allmän kurs i Umeå Allmän kurs i Vindeln Allmän kurs i Åsele Hantverk: Byggnadsvård Hantverk: Trä och smide Hantverk: Färg och form i inredning Hälsopedagog Expo-akademin (i samarbete med Stiftelsen Expo) Reklam: Art director eller copywriter Synkurser (för pensionärer) Huvudman för Vindelns folkhögskola är Västerbottens läns landsting. Historia Vindelns folkhögskola började sin verksamhet 1905. Det var den första folkhögskolan i länet, och Västerbottens län var även det sista i landet att inrätta en folkhögskola. Rektorer 1905–1928 A. Theodor Vifell 1928–1938 David Jacobsson 1938–1948 Fredrik Borelius 1948–1958 Carl Segerståhl 1958 Nils Ståhlberg (vikarie) 1958–1966 Bengt Grimlund 1966–1967 Stig Kihlberg (vikarie) 1967–1972 Sven Dahl 1972–1991 Viking Winbäck 1991–1997 Gunhild Hellström 1997–2007 Per Sjögren 2007–2008 Bodil Strömberg 2008–2018 Anna Sjödin 2018– Malin Berglund Kurser Inom samma skolområde inrättades 1906 en lantmannaskola som var i verksamhet fram till början av 1960-talet. År 1913 startades en lanthushållsskola som bedrev sin verksamhet fram till mitten av 1970-talet. Båda dessa skolor hade egna styrelser och rektorer, men hade lokalmässigt och personellt ett nära samarbete med folkhögskolan. Fram till hösten 1922 gavs en manlig vinterkurs från november till och med april och en kvinnlig sommarkurs från maj till augusti. Vinterkursen blev öppen för kvinnor från och med hösten 1922 och den kvinnliga sommarkursen bibehölls fram till läsåret 1962/63. Genom åren har ett flertal kurser getts vid folkhögskolan, till exempel: Så kallade flyttande skolkökskurser i olika byar i Västerbotten, fram till 1939 Skolkökskurs för lärarinnor Trädgårdskurs 1932–1975 Gymnastik-, ungdomsledar- och friluftsledarkurser under ett stort antal somrar Hantverkskurs 1951–1954 Så kallat sommaruniversitet med kurser i bland annat statskunskap, sociologi och miljövård Fritidsledarlinje 1975–2003 Aktiveringskurs 1988–1994 Byggnadsvård 1998–2000, 2008– Synkurs för äldre synskadade 1982– Slöjdlinje 1979– Hälsocoach – tidigare friskvårdslinje, hälsoinspiratör – 1990– Allmän kurs i Umeå vårterminen 1993– Under somrarna anordnas kortkurser. Byggnader 1905 Hvilan 1906 Tånga 1928 Täppan 1936 Skolbyggnaden och gymnastiken 1946 Hellas och Roma 1950 Tuna 1964 Svitjod och Arkadien (Arkan) 1978 Valhall 1979 Tånga, nya delen Källor Noter Externa länkar Vindelns folkhögskolas webbplats
Vindhemskyrkan S:ta Birgitta

Vindhemskyrkan är en kyrkobyggnad i Luthagen, Uppsala inom Svenska kyrkan. Den är distriktskyrka tillhörande Uppsala domkyrkoförsamling vilken ingår i Uppsala stift. Verksamhet Spirans öppna förskola Likt många andra kyrkor inom både Svenska kyrkan och frikyrkosamfund har Vindhemskyrkan hand om en öppen förskola, vilken går under namnet Spiran. Solrosens heltidsförskola Heltidsförskolan är en av flera sådana som drivs av Svenska kyrkans församlingar i Uppsala och finansieras med kommunala medel. Historia Den 23 oktober 1903 invigdes kyrkan av ärkebiskop Johan August Ekman. År 1955 tillkom en klockstapel byggd av trä med hjälp av insamlade medel. I stapeln hänger en klocka som gjutits av insamlade kopparkärl från luthagsbor. Innan klockringningen elektrifierades hjälpte ett 15-tal personer till med att ringa in till gudstjänster. På bottenvåningen i den nordvästra huskroppen finns kyrkorummet. Under 1970-talet räckte kyrkorummet inte längre till och fick förlängas bakåt. 1989 genomgick koret en kraftig förändring då den fasta inredningen ersattes av ett fristående altare. Orgel Föregående orgel byggdes 1955 av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad och var en mekanisk orgel med slejflåda. Tonomfånget var 56/30. Nuvarande orgel är byggd av Johannes Menzel Orgelbyggeri AB, Härnösand och är mekanisk med växelregister. Tonomfånget är 56/30. * = växelregister Vindhemspojkarna Som ett led i ungdomsarbetet i Vindhemskyrkan grundades den 7 januari 1963 IF Vindhemspojkarna, numera IF VP Uppsala. Från början var rinkbandy föreningens sport, idag är den en välkänd fotbollsklubb. Initiativtagare var den dåvarande ungdomsledaren i Uppsala domkyrkoförsamlings Vindhemsdistrikt Kjell Nilsson, senare prost i Häverö. Källor Tryckt källa Vindhem 100 år, Stiftelsen Goda herdars minne, Uppsala, Z-produktion, 2003, ISBN 91-631-4736-X Externa länkar Vindhemskyrkans webbplats Wikimedia Commons har media som rör Vindhemskyrkan S:ta Birgitta.
Vindragarlagets hus

Vindragarlagets hus är en historisk byggnad från slutet av 1500- eller början av 1600-talet, belägen på Stora Hoparegränd 6 i kvarteret Pollux i Gamla stan i Stockholm. Sedan 1992 är huset klassat som statligt byggnadsminne. Historik Byggnaden har kvar sitt äldre tomtnummer från 1747 som då var No 85 och står skriven över porten. Det är ett av de få husen i Gamla stan som har kvar siffran enligt 1729 års numrering (se även huset Skeppar Olofs gränd 1 som har sitt gamla husnummer No 176 i behåll). Byggnaden uppfördes tidigast 1585 och senast 1602, ombyggdes cirka 1640 och moderniserades 1747. Huset har kvar Stockholms enda bevarade trappgavel med hissanordning och lastöppning. Från 1818 till 1930 användes våningen en trappa upp av vindragarlaget som härbärge. Sedan 1820 hade åldermannen sin fasta bostad här och "åldermora" stod för maten till vindragarna. Dragarna kunde när som helst få både öl och brännvin, som inte behövde betalas kontant utan antecknades med streck på en lapp av åldermannen. På ett fotografi från 1950-talet syns lagets samlingsrum i härbärget. Bakom disken står brännvinsskänken och över bordet hänger ett porträtt av åldermannen Hedström. Denna lokal har bevarats oförändrad och visas av Stockholms stadsmuseum. En flaggskylt i smide med texten Windragare Herberget påminner om den tidigare verksamheten. Vindragarlaget skötte transport och tappning av vin och sprit och var Sveriges sista skråämbete. Reliefen ovanför portalen avbildar vindragarens arbetsredskap, stockkniv och sugare. Ett fotografi från 1930 visar de sista vindragarna med förmannen Klas Henning Westerberg längst till höger. Vindragarlaget upplöstes 1930. Fastigheten inköptes av Samfundet S:t Erik 1923, renoverades 1970 och är sedan 1992 ett statligt byggnadsminne. I samband med skråets 400-årsjubileum år 2006 donerade samfundet huset till Stockholms stad som numera förvaltar det genom AB Stadsholmen. År 2011 renoverades fasaden varvid kulören ändrades från mörkrött till varmvit. Bilder Referenser Tryckta källor Hall, Thomas (1999). Huvudstad i omvandling - Stockholms planering och utbyggnad under 700 år. Källström, Gunnar (illustratör). Stockholm: Sveriges Radios förlag. Libris 7409712. ISBN 91-522-1810-4 Ohlmarks, Åke; Vera Siöcrona, Oscar Wieselgren (1953). Boken om Gamla stan: en jubileumsskrift. Stockholm: Förlagsaktiebolaget Boken. Libris 1445167 Vidare läsning Gillen, Skrån, Gesällskap / Claes Lundin, August Strindberg, sid. 24–25 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vindragarlagets hus.
Vinkelhaken 9

Vinkelhaken 9 är en kontors- och affärsfastighet i hörnet av Drottninggatan 78 och Kungsgatan 52 i stadsdelen Norrmalm i centrala Stockholm. Nuvarande byggnad restes 1913-15 på uppdrag av Stockholms Handelsbank genom dotterbolaget Filia. För utformningen av kontors- och modehuset stod arkitekten Erik Josephson som vid denna tid var något av en specialist på bankhus i Stockholm. Han hade några år tidigare ritat bankens huvudkontor på Kungsträdgårdsgatan 4. Josephson ritade ett närmast modernistiskt utformat affärshus. Fasaderna upptas av stora fönsterytor i burspråk med blyspröjsar och kröns med ett valmat tak med högt takfall (vilket tidigare var klätt i rött tegel och koppar). Husets puts är genomfärgad och kontrasterar med fasadens arkitektoniska skulpturer i natursten. Huset är rest på en stomme av järnbalkar med pelare som kring-gjutits med betong. Bankens avdelningskontor var inrett med geometriskt indelade partier i marmor och kalksten under ett enklare välvt tak. I huset huserade också länge Carl Axel Pettersson herrekipering. Byggnaden har genom åren genomgått ett flertal ombyggnader och bevarar idag mycket lite av sin ursprungliga karaktär invändigt. Byggnaden är blåmärkt av Stockholms stadsmuseum vilket är den högsta klassen och innebär att byggnadens kulturhistoriska värde motsvarar fordringarna för byggnadsminnen i Kulturmiljölagen. Bilder Källor Henrik O Andersson & Fredric Bedoire: Bankbyggande i Sverige (Liberförlag 1981) s.433-435 Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1977) [1973]. Stockholms byggnader: en bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm (3). Stockholm: Prisma. Libris 7406664. ISBN 91-518-1125-1 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vinkelhaken 9.
Vinköls kyrka

Vinköls kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2006 tillhör Ardala församling (tidigare Vinköls församling) i Skara stift. Den ligger i kyrkbyn Vinköl i västra delen av Skara kommun. Omkring 600 meter syd-väst om den nuvarande kyrkan fanns tidigare en medeltida kyrka som revs när den nya byggdes. Vinköls gamla kyrka Vinköls gamla kyrka (58.3250456°N 13.2820999°Ö﻿ / 58.3250456; 13.2820999﻿ (oldchurch)) uppfördes under tidig medeltid. Kyrkan var byggd i sten och hade ett kyrktorn med två kyrkklockor. En runsten fanns i kyrkogårdsmuren. Omkring år 1870 revs den gamla kyrkan när en ny kyrka byggdes omkring 600 meter åt nord-ost. På platsen där den gamla kyrka stått byggdes Vinkölsgården med byns skola. Kyrkobyggnaden Kyrkan byggdes 1870-1872, som en korskyrka i engelsk katedralstil, av byggmästaren Anders Pettersson i Värsås efter ritningar av Ernst Jacobsson som studerat i England. År 1885 installerades två kaminer och spåntaket byttes mot ett tak i skiffer. Kyrktornet som blåst ner ersattes av ett något lägre torn. Kyrkan restaurerades och moderniserades 1931-1932 efter ritningar av arkitekt Sven Wranér. Kyrkorummet isolerades och försågs med elektrisk värme. Skorstenarna och norra läktaren revs. Orgeln flyttades från norra till södra läktaren och renoverades av Nordfors och co från Lidköping. Bänkinredningen byttes och innertaket byttes. Åren 1937 - 1940 utökades kyrkogården, enligt förslag av Adolf Niklasson och 1950 fick den nya kyrkogården bisättningskällare med redskapsbod efter ritningar av Edgar Haasum. Elektrisk klockringning installerades troligen 1968 och bänkinredningen ommålades 1972. Skiffertaket lades om 1990 och år 2001 togs bänkar på båda sidor av mittgången bort. Inventarier Dopfunten är från tidig medeltid och är sannolikt av gotländsk tillverkning. Dopfunten har flera personer avbildade, vilka möjligen kan vara kung Erik Eriksson och Bernhard av Clairvaux. Predikstolen är samtida med kyrkan och är ritad av E Jacobsson. Altarprydnad i form av ett krucifix från AB Libraria i Stockholm. Den ursprungliga altartavlan från 1872 flyttatades till ett prästgårdsmagasin år 1932. Orgel 1897 byggde Carl Axel Härngren, Lidköping en orgel med 6 stämmor. Det var kyrkans första orgel. Den nuvarande orgeln byggdes 1977 av Smedmans Orgelbyggeri AB, Lidköping och är en mekanisk orgel. Fasaden är från 1897 års orgel eller 1872. Galleri Åsgöts runsten (Vg 74) I den medeltida kyrkogårdsmuren fanns det förr en thegnsten. Runstenen står numer uppställd på byskolans skolgård. Inskriptionen lyder: Källor Våra Kyrkor. 1990. sid. 221. ISBN 91-97156108 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation: SKARA VINKÖL 11:1 - husnr 1 Västsverige - Vinköls kyrka Tore Johansson, red (1989). Inventarium över svenska orglar: 1989:I, Skara stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Vinköl på Wadbring.com Wikimedia Commons har media som rör Vinköls kyrka.
Vinlidens kyrka

Vinlidens kyrka är en kyrkobyggnad i Vinliden i Lycksele kommun som tillhörde Lycksele församling, Luleå stift. Kyrkan lades ner 2005 och såldes till en privatperson. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1959 efter ritningar av arkitekt Kjell Wretling. Byggnaden har en stomme av betong och består av kyrkorum med utbyggd sakristia bakom koret. I vinkel med kyrkan finns ett vidbyggt vapenhus och ett församlingshem. Ett torn är byggt ovanpå vapenhuset. Ytterväggarna är gråputsade. Taket är klätt med skiffer. Kyrkan lades ned 2005 och såldes till en privatperson. De två kyrkklockorna, som finansierats av byborna, togs till vara av Lycksele församling. År 2012 fördes diskussioner om att sälja en av dem till Sävar församling för användning i kyrkan i Täfteå. Inventarier En elorgel av märket Ahlbom. Referenser Noter Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 657. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784
Vinnerstads kyrka

Vinnerstads kyrka är en kyrkobyggnad i Vinnerstad i Linköpings stift. Den är församlingskyrka i Motala församling. Kyrkobyggnaden Medeltidskyrkan har en stomme av kalksten och består av ett rektangulärt långhus med ett smalare rakt avslutat kor i öster och ett torn i väster. Vid långhusets södra sida finns ett tillbyggt sidoskepp. Vid korets norra sida finns en vidbyggd sakristia. Tillkomst och ombyggnader Kyrkans äldsta delar härrör från 1100-talets slut. Kyrktornet är nästan lika gammalt som övriga kyrkobyggnaden. Under medeltidens senare del byggdes koret ut åt öster då även sakristia och vapenhus tillkom. Under 1400-talets senare del försågs innertaket med valv och dekorerades med kalkmålningar. 1952 belades långhusets sadeltak och tornhuven med kopparplåt. Inventarier En dekorerad dopfunt av vätternsandsten är troligen tillverkad runt mitten av 1200-talet. Funten har en sentida tillkommen fot och står vid sidoskeppets östra vägg. En andra dopfunt av röd kalksten är tillverkad 1660 av Johan Andersson Silfverling i Vadstena. Funten är placerad i sakristian. Predikstolen är tillverkad 1642 med målning och datering från 1700. En ny predikstol sattes in 1897, men ursprungliga predikstolen sattes tillbaka 1952. Altartavlan är målad 1857 av Gustaf Adolf Engman och har motivet "Jesus uppenbarar sig för Petrus". Orgel 1757 flyttas en orgel hit från Sankt Lars kyrka, Linköping. Den är byggd 1700 av Johan Agerwall, Söderköping och har 6 stämmor. Det köptes för 1590 daler. 1870 såldes den till Folkströms kapell i Hällestads församling. 1869 bygger Åkerman & Lund, Stockholm, en orgel med 7 stämmor. Nuvarande orgel är byggd 1954 av Mårtenssons orgelfabrik i Lund. Tillhörande orgelfasad är ritad av arkitekt Kurt von Schmalensee i samband med renoveringen 1952. Fasaden är målad i grått med förgyllningar. Orgeln är elektrisk och har två fria kombinationer. Källor Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Bildgalleri Externa länkar Vinnerstads kyrka, Östergötlands länsmuseum Om Vinnerstads kyrka, Motala Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Vinnerstads kyrka.