NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hisingsparken

Hisingsparken (Swedish: [ˈhɪsɪŋsˌpɑrkɛn]) is the largest park area in Gothenburg, Sweden, covering approximately 320 hectares. The park is located on the island of Hisingen, within the districts of Slättadamm, Kärrdalen, Tuve, and Säve. It was officially established as a park in 1980. The oldest section of Hisingsparken is S.A. Hedlunds park, developed in the late 19th century and named in 1928. Notable features include the wetland area Gunnestorps mosse and the artificial pond Slätta damm. In the northern part of the park lies the Kättilsröd farm, a popular destination for children and families. Activities Hisingsparken offers four jogging trails of varying lengths: Blue trail: 2.8 km Red trail: 5.4 km Yellow trail: 7.4 km Green trail: 11.1 km S.A. Hedlunds park S.A. Hedlunds park is named after S.A. Hedlund, editor-in-chief and part-owner of the newspaper Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning, and a notable cultural figure in Gothenburg. Around 1860, Hedlund created Slätta damm, which today is home to various bird species. Near Hällskriftsgatan, a guestbook of carved signatures remains on a rock face – a record of visits to the Hedlund family. Notable names include Henrik Ibsen, Viktor Rydberg, Fredrika Bremer, Arctic explorer Otto Nordenskjöld, and balloonist Salomon August Andrée. According to legend, the stonemason was paid one krona per letter – a generous wage for the 19th century. References External links Official website
Hisingsparken

Hisingsparken (em português: Parque de Hisingen) é um parque da cidade sueca de Gotemburgo, na província histórica da Västergötland. Fica situado na ilha de Hisingen, tendo sido inaugurado na década de 1980. Com uma área de 320 ha, é o maior parque de Gotemburgo, contendo vários tipos de natureza, com predominância de rochedos lisos (hällmark) e florestas de pinheiros. No seu interior, há vários terrenos alagados (våtmarksområden) e bastantes caminho e trilhos de caminhada e corrida. No lado Norte, está localizada uma ”quinta pedagógica”, e no lado Oeste, existem cabanas e pequenas hortas dos tempos livres. Referências Ligações externas Media relacionados com Hisingsparken no Wikimedia Commons
Hisingsparken

Hisingsparken är Göteborgs största parkområde och omfattar cirka 320 hektar. Parken är belägen i primärområdena Slättadamm, Kärrdalen, Tuve och Säve på Hisingen. Hisingsparken etablerades och fick parkstatus så sent som 1980. Den äldsta delen av parken är S.A. Hedlunds park, som anlades under slutet av 1800-talet och fick sitt namn 1928. Där ingår bland annat bland annat våtmarken Gunnestorps mosse och den konstgjorda dammen Slätta damm. I norra delen av Hisingsparken ligger Kättilsröds 4H-gård. Parken har fyra joggingspår med olika längder. Den blå slingan, 2,8 km. Röda slingan, 5,4 km. Gula slingan, 7,4 km. Gröna slingan, 11,1 km. S.A. Hedlunds park S.A. Hedlunds park är uppkallad efter S.A. Hedlund, huvudredaktör och delägare i Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning och en kulturpersonlighet i Göteborg. Kring år 1860 lät Hedlund anlägga Slätta damm, som hyser åtskilliga fågelarter. Vid Hällskriftsgatan finns en "gästbok" för familjen Hedlunds besökare, inristat på en berghäll. Här finns bland annat namnen Henrik Ibsen, Viktor Rydberg, Fredrika Bremer, polarforskaren Otto Nordenskjöld och ballongfararen Salomon August Andrée. Enligt historien fick stenhuggaren en krona per bokstav, vilket var bra betalt på 1800-talet. Källor "Hisingsparken" Arkiverad 12 maj 2013 hämtat från the Wayback Machine. Vidare läsning Mattsson, Britt-Marie; Franks Jeremy, Nagel Hillevi (1992). Parkernas Göteborg. Göteborg: AB Långedrag. Libris 7448919. ISBN 91-630-1016-X Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hisingsparken.﻿ Officiell webbplats
Hjalmar Strömerskolan

Hjalmar Strömerskolan är en gymnasieskola i Strömsund i norra Jämtland, och är den enda gymnasieskolan i Strömsunds kommun. Historia Skolan startade 1914 som Ströms högre folkskola. 1917 ombildades den till en kommunal mellanskola och 1928 till en samrealskola. 1961 tillkom ett kommunalt gymnasium. Efter att detta blivit statligt 1964 fick skolan namnet Ströms statliga allmänna gymnasium och realskola. 1966 kommunaliserades skolan och fick namnet Hjalmar Strömerskolan efter författaren och folkbildaren Hjalmar Strömer. Studentexamen gavs från 1963 till 1968 och realexamen från 1919 till 1965. Skolans äldre byggnad i den gamla realskolan kallas "gröna skolan". Den nuvarande huvudbyggnaden invigdes den 9 april 1970 i närvaro av bland andra dåvarande utbildningsministern Ingvar Carlsson, men började användas redan höstterminen 1968. Verksamhet Hjalmar Strömerskolan har cirka 300 elever fördelade på 12 nationella gymnasieprogram, och har även riksintag på sportskyttegymnasiet. Skolan bedriver också vuxenutbildning, och kan bland annat erbjuda kvalificerad yrkesutbildning inom vildmarksturism och vindkraft. Hjalmar Strömerskolan bedriver sin verksamhet huvudsakligen i tre byggnader: huvudbyggnaden (bilden), "gula skolan", som används av estet- och mediaprogrammen, och "gröna skolan", som används av handels- och administrationsprogrammet samt vuxenutbildningen. Utmärkelser Skolan har fått utmärkelser som: Sveriges bästa UF-skola 1998 och 2003, Sveriges bästa riksidrottsgymnasium 2004, samt pris för bästa UF-lärare 2001. I media Skolan uppmärksammades i media 2012 när de ortodoxt muslimska uzbekiska flyktingarna i Strömsund fick en könssegregering till stånd inom skolans Sfi-undervisning, där det under en period fanns uppställda skärmar mellan män och kvinnor. Dessa togs bort efter att en kvinna från Guatemala som gick i samma svenskaklass tyckte att kvinnorna förtrycktes, och anmälde skolan för DO Katri Linna. Referenser Externa länkar Officiell webbplats Hjalmar Strömerskolan på stromsund.se Hjalmar Strömerskolan på gymnasium.se
Hjälmsäter (herrgård)

Hjälmsäter, även Hjelmsäter, är en herrgård på Kinnekulle i Medelplana socken i Götene kommun. Herrgården har anor från 1300-talet. Den har givit namn åt adliga ätten Roos af Hjelmsäter. Mangårdsbyggnaden är från 1400-talet, då drottning Margareta arrenderade gården. Det nuvarande corps-de-logiet byggdes i mitten av 1800-talet medan flyglarna är från 1700-talet. I en av flyglarna anordnas årligen en stor höstmarknad och i den andra finns Ingeborgs vävkammare. Huvudbyggnaden är privatbostad. Herrgården köptes av familjen Hamilton 1785. Idag bedrivs ett aktivt jord- och skogsbruk på cirka 500 hektar. Intill herrgården ligger naturreservatet Såten. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hjälmsäter.﻿ Officiell webbplats
Hjo folkhögskola

Hjo folkhögskola, tidigare Skara stifts folkhögskola, ligger i Hjo i Västergötland. Skolan grundades 1958. Dess huvudman är Svenska kyrkan i Skara stift, och den är en av fyra svenska folkhögskolor som utbildar kantorer. Den erbjuder också musiklinje, Svenska kyrkans grundkurs och allmän linje. Hjo konstskola ingår också i skolans organisation. Orglar Det finns tre stycken orglar byggda av Ålems Orgelverkstad år 2000. Alla tre har likadan disposition. Disposition: Rektorer 1958–1975 Arvid Ydman 1975–1977 Robert Rebas 1978–1982 Erland Olsson 1983–1994 Lars Hjertén 1995–2007 Tomas Uvesten 2008–2009 Tell-Inge Leandersson 2009–2011 Tomas Uvesten 2011–2013 Tommy Johansson 2013–2014 Håkan Söderlund 2015–2020 Rickard Sandberg 2020– Andreas Cederlund Källor https://web.archive.org/web/20100812053522/http://www.alemsorgel.se/html/orglar/referenser/069hjo.htm Externa länkar Hjo folkhögskolas webbplats
Hjo kyrka

Hjo kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Hjo församling i Skara stift. Kyrkan ligger vid ett torg i samhället Hjo. Historik Ursprungliga kyrkan i Hjo kan ha uppförts någon gång vid slutet av 1200-talet eller i början av 1300-talet. Den hade ett i öster rakt avslutat kor av sten, ett långhus med en kortare del i sten som fortsattes av en längre sektion i trä. Väggar och tak var spåntäckta, liksom vapenhuset på sydsidan uppfört i trä eventuellt i stavteknik. Långhuset hade en åttakantig takryttare, som avslutades med en spetsig spira med flöjel. Nordost om kyrkan stod en klockstapel med spånklädd huv och en liten takryttare. Medeltidskyrkan förstördes vid en brand 1794 och endast ett fåtal inventarier kunde räddas. Kyrkobyggnaden Efter branden var 1799 en ny kyrka färdigställd vid Stora Torgets norra sida uppförd av byggmästaren Johan Bergman efter ritningar från Överintendentsämbetet., men först omkring 20 år senare var inventarierna på plats. Kyrkan är mycket stilren och stiftets mest utpräglade gustavianska skapelse. Man har strävat efter antik enkelhet och symmetri. Byggnaden består av ett långhus med ett centralt placerat kor på sydsidan och rundade gavelpartier. Mitt på södra sidan finns kyrktornet och mittemot på norra sidan sakristian. Vid en omfattande restaurering i 1900–1902 under ledning av Adrian Crispin Peterson tillkom nuvarande höga spetsiga tornspira. Av Petersons övriga omdaningar av interiören återstår idag endast glasmålningar i korfönstren, utförda av Reinhold Callmander. Vid en ny restaurering 1937–1938 försökte man återskapa den ursprungliga klassicismen. Inventarier Predikstolen är ritad av Ludvig Hawerman och sattes upp 1859 i långhusets nordöstra hörn. 1938 flyttades den åt norr och fick en ny trappa. 1940 fick predikstolens fält skulpturer utförda av Axel Andersson i Morup. Orglar Orgeln på läktaren i väster är en av stiftets största senromantiska orglar. Verket byggdes 1911 av E. A. Setterquist & Son, Örebro. Det utökades 1917 av Olof Hammarberg och byggdes om och utökades ytterligare 1941 av E. A. Setterquist & Son Eftr., Örebro. Det restaurerades och återställdes till sin senromantiska originaldisposition 2000 av Ålems Orgelverkstad. Den stumma fasaden från 1859 års orgel är ritad av Ludvig Hawerman och byggd av Sven Fogelberg. Med sina arkaiserande drag bildar den tillsammans med läktaren en väl utformad arkitektonisk enhet i kyrkans västparti. Instrumentet har 22 stämmor fördelade på två manualer och pedal. Kororgeln, byggd av AB Modul-orgel i Umeå 1981, såldes 2013 och har ersatts med en ny kororgel från Tostareds Kyrkorgelfabrik som invigdes 2016. Bilder Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 72-73. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 181. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Hjo församling Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hjo kyrka.
Hjorteds kyrka

Hjorteds kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Hjorteds församling i Linköpings stift. Kyrkan ligger vid sjön Hjortens strand i samhället Hjorted, Västerviks kommun. Kyrkobyggnaden Föregående kyrkobyggnad var en träkyrka uppförd på medeltiden. Kyrkan bestod av ett rektangulärt långhus med ett smalare rakt avslutat kor i öster. I söder fanns ett vapenhus och i väster ett kyrktorn. Nuvarande stenkyrka uppfördes 1775–1778 och invigdes 8 oktober 1780. Kyrkan består av rektangulärt långhus med tresidigt kor i öster och torn i väster. I norr finns en tresidigt avslutad sakristia. Ytterväggarna är spritputsade och gulmålade. Långhusets mansardtak är belagt med galvaniserad stålplåt. Torntaket är belagt med träspån och kröns med en åttakantig lanternin. Inventarier En dopfunt från 1200-talet är tillverkad på Gotland. År 1958 hittades dopfunten nedgrävd vid kyrkans torn. Ett triumfkrucifix är från 1300-talet. Altaruppsatsen är skänkt till kyrkan 1712. Orgel Ursprungliga orgeln fanns i gamla kyrkan. Ett nytt orgelverk om 12 stämmor på två manualer levererades 1904 av E. A. Setterquist & Son, Örebro. År 1968 byggdes orgeln om av A. Magnusson Orgelbyggeri AB, Göteborg. Tillhörande fasad byggdes 1778 och renoverades år 2000. En kororgel köptes in 1977 av J. Künkels Orgelverkstad. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 122. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Wikimedia Commons har media som rör Hjorteds kyrka.
Hjorthagen Church

The Hjorthagen Church (Swedish: Hjorthagens kyrka) is a church building at Dianavägen at Hjorthagen in Stockholm, Sweden. It belongs to the Engelbrekt Parish of the Church of Sweden. Construction began in 1907 and the church was inaugurated on 25 March 1909 by archbishop Johan August Ekman. References External links Media related to Hjorthagens kyrka at Wikimedia Commons
Église d'Hjorthagen

L'église d'Hjorthagen (en suédois : Hjorthagens kyrka) est une église située dans le quartier d'Hjorthagen à Stockholm en Suède. Architecture L'église fait partie de la paroisse d'Engelbrekt rue Dianavägen. L'église a été conçue par l'architecte Carl Bergsten en 1904. Sa construction par le maître d'œuvre Vilhelm Norrbin a commencé en 1907 et elle a été inaugurée le 25 mars 1909 par l'archevêque Johan August Ekman. L'édifice est construit en briques rouges, sur un socle en granit avec des poutres de support en béton armé. L'extérieur de l'église suit les dessins de Bergsten de 1907, un mélange de conception inspiré de la Wiener Werkstätte et de l'architecture en brique du romantisme national suédois. L'intérieur de la nef a une forme basilicale et est remarquablement lumineux et sa voute a des arcs paraboliques. La chapelle Saint-Michel est située à gauche de l'entrée principale. La chapelle était auparavant utilisée pour les baptêmes, les mariages et les petits rassemblements. Aujourd'hui, la majeure partie de l'espace est occupée par un ascenseur pour personnes handicapées. Intérieur Les fonts baptismaux conçus par Carl Bergsten sont en stéatite et ont été sculptés par Arthur Sandin. Les décorations de la nef ont été réalisées par le peintre décorateur Filip Månsson d'après les plans de Bergsten. Les sept vitraux du chœur ont été réalisés par l'artiste Eigil Schwab. Le retable est sculpté par Tore Strindberg d'après les croquis de Carl Bergsten. Lors de la rénovation de 1967, la nappe de l'autel a été dotée d'une couleur brune, ce qui fait ressortir les piliers en briques qui soutiennent le retable. Tore Strindberg a également modelé le grand cerf Hubertush, avec une croix et un soleil rayonnant entre les cornes, qui est placé dans le chœur. Galerie Notes et références Voir aussi Articles connexes Liste d'églises de Stockholm Liens externes (sv) Site officiel Portail de l’architecture chrétienne Portail de Stockholm
Hjorthagens kyrka

Hjorthagens kyrka, ibland omnämnd som Hjorthagskyrkan, är en kyrkobyggnad i Engelbrekts församling. Den ligger vid Dianavägen i stadsdelen Hjorthagen i Stockholm. De styrande i Hedvig Eleonora församling, stadsdelens dåvarande församling, hade invändningar mot tegelfasaderna i arkitekten Carl Bergstens tävlingsförslag från 1904. Fasadytorna ansågs bli alltför lika omgivande byggnader. Bergsten stod på sig och fick slutligen igenom sitt förslag. Kyrkan började uppföras 1907 av byggmästaren Vilhelm Norrbin och kunde invigas den 25 mars 1909 av ärkebiskop Johan August Ekman. Kyrkan restaurerades 1967 under ledning av arkitekt Jan Wahlman. Kyrkobyggnaden Kyrkobyggnaden är uppförd i rött tegel, med mönstermurade partier, på en sockel av granit med bärande balkar av armerad betong. Kyrkans exteriör följer Bergstens ritningar från 1907, en blandning av Wiener Werkstätte-inspirerad formgivning och den svenska nationalromantikens tegelbyggnadskonst. Kyrkorummets interiör har en basilikal form och är påfallande ljus med dominerade parabelbågar för takkonstruktionen. Ett brett mittskepp flankeras av låga, smala sidoskepp vilka fungerar som sidogångar. Mikaelikapellet ligger till vänster om huvudingången. Kapellet användes tidigare för dop, vigslar och mindre samlingar. I dag upptas merparten av ytan av en handikapphiss. Inventarier Dopfunten formgiven av Bergsten är av täljsten och är huggen av bildhuggaren N Arthur Sandin. Den har en tresidig fot som bär upp ett skaft i form av tre trästammar. Dekorationerna i långhuset är utförda av dekorationsmålaren Filip Månsson efter Bergstens förlagor. De sju glasmålningarna i koret är utförda av konstnären Eigil Schwab. Altaruppsatsen är skulpterad i kalkbruk av Tore Strindberg efter Bergstens skisser. Vid renoveringen 1967 försåg man altaret med en altarbrun varefter de tegelpelare som bär upp altarskivan framträder bättre. Tore Strindberg har även modellerat den stora Hubertushjorten, med kors och strålsol mellan hornen, som är placerad i koret. Orgel 1910 byggde E A Setterquist & Son, Örebro en orgel med 10 stämmor, två manualer och pedal. Den nuvarande orgeln är byggd 1961 av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad och är en mekanisk orgel. Fasaden är från 1961 och ritad av Lars Stalin. Tonomfånget på orgeln är 56/30. Orgeln invigdes av Manfred Björkquist 1961. Bilder Referenser Noter Källor Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Vidare läsning Johansson, Bengt O. H; Ullén, Marian (1980). Hjorthagens kyrka. Sveriges kyrkor, 99-0108065-7 Sveriges kyrkor ; 182 ; Stockholm. 9:3. Stockholm: Almqvist & Wiksell international. Libris 19512896. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/7027 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hjorthagens kyrka. Hjorthagens kyrka, Stockholm 2008, © Stockholms stift, Text: Elisabet Jermsten Engelbrekts församling Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Hjortsberga kyrka, Småland

Hjortsberga kyrka är en kyrkobyggnad i Hjortsberga kyrkby, strax öster om tätorten Hjortsberga i Alvesta kommun i Kronobergs län i Småland. Den tillhör Alvesta församling i Växjö stift. Kyrkobyggnad Den gamla kyrkan utgjordes av en medeltida träkyrka med stenkor. Även kyrkan i Kvenneberga var en träbyggnad av medeltida ursprung. Kyrkorna utdömdes slutligt vid biskop Esaias Tegnérs visitation 1828. Beslutet om sammanbyggnad överklagades dock men fastställdes av K Majt 1831. Hjortsberga gamla kyrka låg strax söder om den nuvarande (på kyrkogården) och revs strax efter det att nuvarande kyrka uppförts. Kyrkobyggnaden uppfördes åren 1838-1839 i nyklassicistisk stil som en gemensam gudstjänstlokal för dåvarande Kvenneberga församling och Hjortsberga församling. Kyrkan togs i bruk 1:a söndagen i Advent 1840. Invigningen förrättades dock först 1853 av biskop Christopher Isac Heurlin. Kyrkobyggnaden som är byggd i sten och ut och invändigt putsad och vitkalkad består av ett rektangulärt långhus som avslutas med en korvägg och en bakomliggande halvrund sakristia i öster. Tornet i väster är försedd med en tidstypisk lanternin krönt med ett kors. Själva kyrkorummet är av salkyrkotyp med tunnvalv. Kordelen markeras av väggpilastrar . Under kyrkans sakristia finns ett gravkor för ätten Lindegren - Lagerbielke från Forssa. Kyrkan är belägen c:a 2 km nordost om Hjortsberga stationssamhälle. Inventarier Altartavlan "Kristi uppståndelse" är målad av Uno Angerstein 1846 och är en kopia av Fredric Westins altartavla i Kungsholms kyrka i Stockholm. Altaruppställningen som omger altartavlan består av dubbla kolonner som bär upp en båge utsmyckad med änglahuvuden. Nyklassicistisk predikstol med ljudtak. Korgen är prydd med förgyllda symboler. Krucifixet från gamla kyrkan är daterat till 1200-talet. Sluten bänkinredning från kyrkans byggnadstid. Orgelläktare med utsvängt mittstycke. Orglar 1841 byggde Pehr Zacharias Strand, Stockholm en orgel. 1929 ersattes den av ett nytt verk byggt av A. Mårtenssons orgelfabrik, Lund med 22 stämmor. Det nuvarande mekaniska orgelverket är från 1973-1974 med 24 stämmor tillverkat av Anders Perssons Orgelbyggeri och byggt bakom 1841 års fasad. Kororgeln med 6 stämmor inköptes 2001 och är byggd av Åkerman & Lund Orgelbyggeri, 1981. Bildgalleri Referenser Tryckta källor Kyrkobyggnader 1760-1860. Del 2, Småland och Öland. 1993 Kyrkobyggnader i Kronobergs län. Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Heidi Vassi (1998). Kyrkobyggnader i Kronobergs län. Växjö: Länsstyrelsen i Kronobergs län. ISBN 91-89285-00-X Externa länkar Alvesta församling Svenska kyrkan Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910729S10 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Hjortsberga kyrka, Småland.
Hjulsjö kyrka

Hjulsjö kyrka är en kyrkobyggnad i Hjulsjö i Västerås stift. Den är församlingskyrka i Hällefors-Hjulsjö församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan är uppförd av liggtimmer och har väggar klädda med rödfärgade spån. Den består av ett långhus med ett tresidigt kor i öster. Norr om koret finns sakristian. Vid västra sidan finns kyrktornet med svängd huv och tornur. Korsarmar sträcker sig ut åt norr och söder. Kyrkan har ett valmat mansardtak som är täckt med tjärade spån. Träkyrkan uppfördes åren 1643 till 1646. År 1732 tillbyggdes korsarmar åt norr och söder och kyrkan omvandlades till en korskyrka. Kyrkorummet fick då ett innertak med tunnvalv. År 1785 tillkom ett kyrktorn vid västra sidan. År 1892 ersattes kyrkorummets slutna bänkinredning ut mot en öppen. År 1952 genomfördes en genomgripande renovering under ledning av arkitekt Gunnar Hållén efter förslag av länsarkitekt Ebbe Borg. Renoveringens syfte var att återställa kyrkorummets äldre interiör. Väggarna målades över och alla äldre inventarier återfick sin ursprungliga färgsättning. Bänkinredningen från 1892 ersattes med nuvarande öppna bänkinredning med traditionell utformning. Tidigare rektangulära fönster byttes ut mot stickbågiga fönster. Inventarier Predikstolen i renässansstil har årtalet 1679 målat på korgen. En dopskål från 1700-talet bärs upp av en dopängel som är en träskulptur. Orgel 1884 byggde E. A. Setterquist & Son, Örebro, en orgel med 13 stämmor fördelade på två manualer. Den avsynades och provspelades 30 april 1884 av musikdirektörerna Claes Wilhelm Rendahl i Karlstad och E. Korsgren i Hjulsjö. Invigdes söndagen 4 maj 1884 av nytillträdde pastorn Karl Ulrik Oriel Medén (1849-1937) i Grangärde. Setterquist lade till en extra stämma förutom kontrakterade 12. Orgeln kostade 5000 kr. Nuvarande orgel med 19 stämmor är tillverkad av A. Magnusson Orgelbyggeri i Göteborg och installerad 1952. Orgelfasaden är från en orgel tillverkad 1884 av E.A. Setterqvist & Son. Referenser Kulturhistorisk karakteristik Hjulsjö kyrka Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Noter Externa länkar Hällefors-Hjulsjö församling Wikimedia Commons har media som rör Hjulsjö kyrka.