NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Seglora kyrka, Västergötland

Seglora kyrka är en kyrkobyggnad i Seglora i Borås kommun. Den tillhör Seglora församling i Göteborgs stift. Historia Den första medeltida träkyrkan i Seglora hade ett rektangulärt långhus och ett smalare, nästan kvadratiskt kor. Den ödelades genom en brand på 1500-talet. Lämningarna efter dess grund framgrävdes 1916 i samband med nedtagandet av 1700-talskyrkan. En andra timrad träkyrka tillkom på 1600-talet. Efterträdaren, också timrad, uppfördes 1729. Den blev dock snart för liten och redan på 1860-talet diskuterades en ny kyrka. År 1901 beslutades så, att en ny kyrka skulle byggas ett par hundra meter norr om den gamla. Tanken var att riva den gamla kyrkan och använda timret till kyrkstallar, men rivningen kom inte igång och den såldes sedermera till Skansen. Kyrkobyggnaden Kyrkan stod färdig 1903 efter ritningar av Adrian C. Peterson och Carl Crispin. Den byggdes i nygotisk stil med 800 sittplatser. Byggnaden har en sockel av släthuggen granit och tegelfasad. Den har korsarmar i norr och söder och ett smalt torn med spetsig spira i väster. Långhuset och korsarmarna har skiffertäckta sadeltak. Övriga tak är av koppar. Man fick tidigt problem med fuktskador och byggnaden har genomgått flera renoveringar. Vid en renovering 1967 reducerades antalet sittplatser till 480 och kyrkan fick ny färgsättning och inre gestaltning. Inventarier Målningarna i triumfbågen och korets valv är gjorda i sen jugendstil. Altartavlan och det mittersta fönstret i koret är skapade av konstnären John Hedæus 1922. Altartavlan flankeras av de fyra evangelisterna, Matteus, Markus, Lukas och Johannes medan fönstret visar Jesu födelse. Kalken och patenen i förgyllt silver är från 1842 Oblatasken i silver från 1768. Golvuret från 1700-talet inköptes i Göteborg 1930. Textilsamlingen har skapats av Agda Österberg. Kyrkklockorna kommer från den gamla kyrkan och har omgjutits 1883 och 1972. Bilder Se även Seglora kyrka på Skansen. Källor Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 149. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 519. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Seglora kyrka, Västergötland. www.seglora.se
Sillviks naturreservat

Sillvik är ett naturreservat i Torslanda socken i Göteborgs kommun i Bohuslän. Reservatet ligger norr om Tumlehed på norra Hisingen. Det är 30 hektar stort och skyddat sedan 1980. I området finns en skalbank med vetenskapligt värdefull flora. Floran är artrik och vissa av arterna är sällsynta. Där finns en rikedomen på orkidéer och mossor. Bl.a. finns här stora bestånd av kärrknipprot och Jungfru Marie nycklar. Ett antal sällsynta fjärilar har också påträffats, såsom mindre blåvinge, sexfläckig bastardsvärmare, silversmygare och ängsnätfjäril. Andra sällsynta insekter som finns i reservatet inkluderar kullerlöpare samt röd sammetsstekel. Rikedomen av sällsynta arter finns på grund av den höga halten av kalk i marken, vilket annars är relativt ovanligt i Västsverige. I den östra delen av naturreservatet finns en skalbank, där bland annat hasselsnok har påträffats. Skogen i den västra delen av naturreservatet består mestadels av tall, medan lövträd är vanligare i öster. På heden vid skalbanken är en det vanligaste trädet. Sillviks naturreservat förvaltas av Göteborgs stad. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Referenser Källor Sillvik, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sillviks naturreservat.﻿
Sjöbottens naturreservat

Sjöbotten är ett naturreservat i Frändefors socken i Vänersborgs kommun i Dalsland. Reservatet bildades 2007 och omfattar 166 hektar. Det består till stor del av skogsmark. Området ligger på den sydöstra delen av Kroppefjäll mellan Färgelanda och Brålanda. Reservatet omfattar delar av Rådanesjön och den lilla Vännestenssjön. Namnet kommer från gården Sjöbotten, vid änden på Rådanesjön. Sjöbotten betyder sjöns ände på dalsländska och norska. Typiskt för området är bl.a. riklig förekomst av idegran. I övrigt finns olika typer av granskogar. Det förekommer även ädellövträd som lind, ask och ek liksom en del mycket gamla tallar. På marken växer blåsippa, sårläka, rödsyssla och uddbräken. Närmast Rådanesjön förekommer växter som krissla, kattfot och hällebräken. Det finns två gamla torpmiljöer med lämningar som stengrunder, jordkällare och kvarvarande vårdträd. Naturreservatet förvaltas av Västkuststiftelsen. Det finns iordningställd parkeringsplats för besökare vid 58°32′36″N 12°7′20″Ö. Referenser Källor Sjöbotten, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Sjöreds naturreservat

Sjöred är ett naturreservat i Abilds socken i Falkenbergs kommun i Halland. Reservatet ligger vid vägen mellan Falkenberg och Torup söder om Mossjön. Det är skyddat sedan 2011 och omfattar 48 hektar. Här finns gammal bokskog som är cirka 150 år. Även vidkroniga ekar förekommer. I trakten finns många fornlämningar och en del härstammar från bronsåldern. Det är tätt mellan röjningsrösena inom reservatet. Det visar att området varit befolkat länge. Referenser Externa länkar Sjöred, Länsstyrelsen i Hallands län
Sjöskogens naturreservat

Sjöskogens naturreservat ligger vid Bråviken cirka 1,7 kilometer sydost om Nävekvarn söder om Skeppsviks och Sjöskogens fritidsområden. Reservatet består av en sammanhängande kuststräcka med vatten och skogsmark. Området är geologiskt intressant då det ligger på förkastningsbranten mot Bråviken som är en av de stora ledlinjerna i det östsvenska sprickdalslandskapet. Sjöskogsberget, som är den högsta punkten i reservatet, höjer sig 58 meter över havet, och därifrån har man en milsvid utsikt över den yttre delen av Bråvikens skärgård och kustbergens skogar. Referenser
Sjöängen, Slöta

Sjöängen, Slöta este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI) din Suedia întinsă pe o suprafață de 1,3 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Sjöängen, Slöta este situat la coordonatele 58.1038°N 13.6489°E﻿ ()58.1038; 13.6489. Înființare Situl Sjöängen, Slöta a fost declarat sit de importanță comunitară în decembrie 1995 pentru a proteja 2 specii de plante. Situl a fost protejat și ca arie specială de conservare în martie 2011. Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 1 habitat natural: Mlaștini alcaline. La baza desemnării sitului se află mai multe specii protejate de plante (2): Hamatocaulis vernicosus, ochii-șoricelului (Saxifraga hirculus) Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Suedia
Sjöängens naturreservat

Sjöängen är ett naturreservat i Falköpings kommun i Västergötland. Området avsattes som naturreservat 1958 och består av ett öppet kärr. Det ligger cirka 2 km norr om Vartofta, sydost om Falköping. Inom området växer den sällsynta myrbräckan. Där finns även olika starrarter och kärrspira, kärrknipprot och ängsnycklar. Även darrgräs, vildlin och slåtterblomma. Den för extremrikkärr typiska axag växer här. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Sjöängen
Skallbergets naturreservat

Skallbergets naturreservat ligger i Gideå, tre mil norr om Örnsköldsvik, i Örnsköldsviks kommun. Reservatet omfattar 59 hektar och avsattes 2012. I reservatet finns Skallbergsgrottan, som är en av landets längsta urbergsgrottor. Gustav ”Rabbe” Sjögren utforskade grottorna på 1970- och 1980-talen och gjorde dem tillgängliga för allmänheten. Referenser om naturreservatet Länsstyrelsen Västernorrland
Skallsjö kyrkoruin

Skallsjö kyrkoruin är de kvarvarande delarna av en tidigare församlingskyrka i Skallsjö socken, Göteborgs stift. Historik De äldsta delarna av kyrkan uppfördes på 1200-talet. År 1685 förlängdes byggnaden ca 9 meter åt öster. Kyrkan uppfördes av gråsten och var putsad både in- och utvändigt. Taket utgjordes av spåntak. I kyrkan fanns familjegravar för ätterna Örnevinge och Trana. En altartavla skänktes 1758 av Conrad Vilhelm von Döbeln. År 1774 reparerades kyrkan, varvid bland annat innertaket välvdes och målades. Vapenhuset i väster murades förmodligen igen under 1800-talet. Åren 1861–1863 uppfördes en ny församlingskyrka två kilometer åt nordost och därefter övergavs den gamla kyrkan. På grund av ett kraftigt förfall revs kyrkan 1896. Den gamla kyrkan var inte fredad för åverkan. Till och med gravar i kyrkan blev uppbrutna. Kyrkoruinen renoverades åren 1936–1937. Den medeltida dopfunten har återfunnits och förvaras nu i den nya kyrkan. Föremål Referenser Lerums tidning Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Skallsjö kyrkoruin.
Skallstadens domänreservat

Skallstaden är ett naturreservat med namnet Skallstadens domänreservat i Vara kommun i Västergötland. Reservatet är skyddat sedan 1996 och är 13 hektar stort. Det är beläget 15 km nordost om Vara och 10 km söder om Larvs kyrka. Det består av ett lövskogsområde. Marken består delvis av blockig morän med naturligt uppkommen gammal lövskog. Skogen domineras av gammal ek. De äldsta är 200-225 år. Det förekommer även asp, rönn, hassel och tall. Gammal ved förekommer i stor omfattning. I söder finns några fuktiga partier med i huvudsak klibbal och björk. Inom området växer vitsippa, blåsippa, liljekonvalj, brudbröd, stenbär, skogsstjärna, blåbär och lingon. Det förekommer mindre hackspett, sparvuggla, nötkråka och mindre flugsnappare. Källor Länsstyrelsen, Skallstadens domänreservat
Skansen Läckö

Skansen Läckö är ett naturreservat i Lidköpings kommun i Västra Götalands län. Reservatet avsattes 1976 och omfattar 7 hektar. Det ligger vid Ullersundet på väg ut mot Läckö slott just där bron passeras mellan Kålland och Kållandsö. Norr om denna ligger Skansen Läckö som är rester av en befästning från 1600-talet. Det uppfördes på order av Magnus Gabriel de la Gardie. En del spår av skansen finns kvar i form av vallar. Där i området växer ett 70-tal stora ekar. Reservatet skall vårdas så att den kulturhistoriska miljön och karaktären av levande kulturlandskap i möjligaste mån bevaras samtidigt som allmänheten genom lämpliga åtgärder skall beredas möjlighet till friluftsliv i detsamma. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Skansen Läckö Noter
Skeppsbyggmästarbostället

Skeppsbyggmästarbostället, även kallat Boställhuset, är en kulturmärkt byggnad vid Folkungagatan 147 på Södermalm i Stockholm. Huset byggdes 1748 och ritades troligen av arkitekt Johan Eberhard Carlberg. Här bodde skeppsbyggmästaren för Södra varvet och senare varvschefen för W. Lindbergs Varvs- och Verkstads AB. Sedan 1980-talet ligger Konstskolan Basis i byggnaden. Fastighetsägaren är AB Stadsholmen. Byggnaden är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär "att bebyggelsen bedöms ha synnerligen höga kulturhistoriska värden". Historik Byggnaden är det enda som finns kvar av en tidigare omfattande skeppsbyggarverksamhet som började här 1687 och kallas även för Stockholms största varv på 1700-talet. Varvet låg vid Tegelvikshamnen, numera terminal för Viking Lines finlandsfärjor. Det hade sin verksamhet här under varierande former i mer än 200 år. Varvsverksamheten upplevde en storhetstid under 1800-talet under ledning av William Lindberg, som var verkstads- och varvschef åren 1844–77. Den 16 januari 1907 skedde den sista stapellöpningen med fartyget Lidingöfärjan 1. På 1700- och 1800-talen lämnades varvet till uthyrning under ledning av en skeppsbyggmästare. I början på 1700-talet hade engelsmannen William Smith den funktionen och den siste som hyrde varvet var dansken Johannes Weilbach, som dog i kolera 1853, 42 år gammal. Hans gravkors finns kvar på Kolerakyrkogården, Skanstull. Skeppsbyggmästarens boställe uppfördes år 1748, årtalet står på gaveln. Arkitekt var troligen dåvarande stadsarkitekt i Stockholm, Johan Eberhard Carlberg. Huset är en tvåvånings vinkelbyggnad med sadeltak och inredd vindsvåning i huvuddelen. Vinkelbyggnaden har något lägre tak. Fasaderna är putsade och avfärgade i gulockra kulör. Varvets siste skeppsbyggmästare slutade år 1919. Han lät uppsätta en minnestavla över varvet vid Londonviadukten, plaketten benämner det Stockholms stads stora skeppsvarv. Från och med 1940-talet fanns här Sofia ungdomsgård. Idag disponeras lokalerna av Konstskolan Basis. Bilder Noter Källor AB Stadsholmen: fastigheten Stadsvarvet 3, faktablad. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Skeppsbyggmästarbostället.
Skoga naturreservat

Skoga är ett naturreservat i Idala socken i Kungsbacka kommun i Halland. Reservatet ligger strax väster om Horred intill Stora Hornsjön och är 21 hektar stort och skyddat sedan 2008. Området domineras av tallskog men även stora granar finns. En del träd är flera hundra år gamla och det finns högstubbar och lågor. Tillgången på grova döda träd ger förutsättningar för småkryp, mossor och lavar. En av reservatets mer sällsynta invånare är skalbaggen bronshjon. Källor Skoga, Länsstyrelsen i Hallands län
Skogsbo naturreservat

Skogsbo är ett naturreservat i Sibbarps socken i Varbergs kommun i Halland. Tillsammans med en del nytillkomna markområden utgör Skogsbo en sammanslagning av de fem äldre reservaten Stegared, Hiaklitten, Djupeåsen, Humnäs och Byaberget-Holma ö. Det nya reservatet omfattar sedan 2006 hela 255 hektar, det mesta bokdominerad skog. Reservatet är en del av Åkulla bokskogar. Det är ett samlingsnamn för ett tiotal närbelägna naturreservat. På Holma ö, en halvö ut i Byasjön, kan man se rester av en medeltida borg, Truedsholm. Genom reservatet går vandringsleden Skogsbostigen som är 5,5 km lång. Källor Skogsbo, Länsstyrelsen i Hallands län
Skogsviken

Skogsviken är en sjö i Norrtälje kommun i Uppland och ingår i Norrtäljeån-Åkerströms kustområde. Sjön har en area på 0,602 kvadratkilometer och ligger 0,1 meter över havet. Delavrinningsområde Skogsviken ingår i det delavrinningsområde (662801-167012) som SMHI kallar för Rinner mot Norrtäljeviken. Medelhöjden är 13 meter över havet och ytan är 63,03 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde mynnar i havet, utan att ha någon enskild mynningsplats. Avrinningsområdet består mestadels av skog (63 procent) och jordbruk (15 procent). Avrinningsområdet har 2,17 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 3,4 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 5,22 kvadratkilometer eller 8 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Norrtälje kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Skogsviken på VISS
Skrockebergs naturreservat

Skrockeberg är ett naturreservat i Slättåkra socken i den nordöstra delen av Halmstads kommun i Halland. Reservatet är beläget nordväst om Spenshult, är skyddat sedan 1996 och är 51 hektar stort. Till största delen är området bevuxet med barrskog men här finns även en del lövträd. Gamla och döende bokar ger skogen en speciell prägel. De gamla bokarna är värdefulla växtplatser för ovanliga mossor och lavar. Här finns mer än 40 rödlistade arter. Duvhök, bivråk och spillkråka finns i området. Källor Skrockeberg, Länsstyrelsen i Hallands län
Skönadalsdammen

Skönadalsdammen är en sjö i Ystads kommun i Skåne och ingår i Nybroån-Sege ås kustområde. Sjön har en area på 0,0545 kvadratkilometer och ligger 20,5 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Svartån. Delavrinningsområde Skönadalsdammen ingår i det delavrinningsområde (615014-136867) som SMHI kallar för Mynnar i havet. Medelhöjden är 54 meter över havet och ytan är 41,23 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 57,48 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Svartån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av jordbruk (84 %). Avrinningsområdet har 0,05 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0,1 %. Se även Lista över insjöar i Ystads kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Slagdala naturreservat

Slagdala är ett omkring tio hektar stort naturreservat nordväst om Virserum i Hultsfreds kommun i Småland. Slagdala naturreservat nås från allmänna landsvägen mellan Virserum och Skirö. Virserumsåsen är en av södra Sveriges mäktigaste åsbildningar. På åsen växer främst tall. På sidorna blandas den upp med gran. Området är värdefullt ur både ett geologiskt och landskapsestetiskt perspektiv. På marken dominerar blåbärsris. Åsens högsta punkt ligger omkring 40 meter över omgivande mark. Förvaltare av naturreservatet är Länsstyrelsen i Kalmar län. Källor Om Slagdala naturreservat, länsstyrelsen Kalmar län
Slipträsket

Slipträsket är en sjö i Vindelns kommun i Västerbotten och ingår i Ume älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,536 kvadratkilometer och ligger 223,1 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Slipbäcken. Delavrinningsområde Slipträsket ingår i det delavrinningsområde (716301-167888) som SMHI kallar för Utloppet av Slipträsket. Medelhöjden är 270 meter över havet och ytan är 12,4 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 40,63 kvadratkilometer. Slipbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 5, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 5 vattendrag innan det når havet efter 154 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (79 procent). Avrinningsområdet har 0,7 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 5,7 procent. Se även Lista över insjöar i Vindelns kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Slipträsket på VISS
Slättagärde naturreservat

Slättagärde är ett naturreservat i Sibbarps socken i Varbergs kommun i Halland. Reservatet är 26 hektar stort och skyddat sedan 2002. Ekskogen i området är mellan 100 och 200 år gammal och det finns många ovanliga arter av lavar, mossor och svampar. Åkulla bokskogar ligger nära. Källor Slättagärde, Länsstyrelsen i Hallands län
Smula ås

Smula ås este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI) din Suedia întinsă pe o suprafață de 4,2 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Smula ås este situat la coordonatele 58.0471°N 13.5936°E﻿ ()58.0471; 13.5936. Înființare Situl Smula ås a fost declarat sit de importanță comunitară în ianuarie 1997 pentru a proteja . Situl a fost protejat și ca arie specială de conservare în martie 2011. Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 2 habitate naturale: Pajiști uscate seminaturale și facies de acoperire cu tufișuri pe substraturi calcaroase (Festuco-Brometalia) (* situri importante pentru orhidee), Pajiști fino-scandinave uscate până la mezice, bogate în specii de altitudine mică. La baza desemnării sitului se află un număr nedeclarat de specii protejate: Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Suedia
Smula ås

Smula ås är ett naturreservat i Falköpings kommun i Västergötland. Området avsattes som naturreservat 1964 och är 3 hektar stort. Det består av ett kulligt åslandskap vid Ätran. Smula ås är en nästan kilometerlång åsrygg. Den är bitvis brant och höjer sig över omgivande landskap. Floran är kalkpåverkad. Där växer fältvädd, trollsmultron, drakblomma, smalbladig lungört, backtimjan, backsippa, blodnäva, färgmåra och backsmultron. I övrigt växer enbuskar och enstaka träd. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Smula ås
Solparken, Västerås

Solparken är ett solkraftverk med solpaneler (fotovoltaik) som ligger vid Onsmyran vid E18 mellan Västerås och Enköping cirka 8 kilometer öster om Västerås. Anläggningen invigdes i februari 2014 och var då Nordens största i sitt slag. Företaget Kraftpojkarna AB byggde och äger parken medan Mälarenergi köper och säljer all elenergi som produceras där. Anläggningsbeskrivning Anläggningen uppfördes under hösten och vintern 2013 och invigdes den 5 februari 2014 av energiminister Anna-Karin Hatt. Solparken består av 91 så kallade solföljare som är vardera 72 m² stora och innehåller 36 solcellspaneler, vilket ger en total panelyta i parken på 6550 m². Hela anläggningen upptar ett markområde på 40 000 m2 (4 hektar eller cirka 7 fotbollsplaner). Solföljarna är 2-axliga och riktas automatiskt mot solen både i höjdled och sidled. På så sätt utnyttjas instrålningen maximalt, och teoretiskt får man ut drygt 40 procent mer energi jämfört med fast monterade paneler. En hel solföljare producerar cirka 13 500 kWh/år och hela anläggningen producerar ungefär 1,2 miljoner kilowattimmar (kWh) per år. Produktionen motsvarar elförbrukningen i 400 lägenheter (3 000 kWh/år). Toppeffekten för hela parken är cirka 1 MW, och med årsproduktionen 1,2 GWh/år motsvarar detta en kapacitetsfaktor på cirka 14 procent, eller en medeleffekt på 137 kW. Kostnaden för parken anges till 20 miljoner kronor. Med antagande om 30 års livslängd blir investeringskostnaden cirka 56 öre/kWh. Till detta tillkommer kostnader för drift, underhåll och ränta. I parken finns ytterligare några installationer som bland annat möjliggör jämförelser mellan solpaneler med och utan följar-utrustning. Ett forskningsprojekt bedrevs fram till 2016 i samverkan mellan Mälarenergi, Kraftpojkarna, Mälardalens högskola och ABB, och finns avrapporterat på projektets hemsida. Några av slutsatserna var att nyttan av solföljare uppmättes till 31-40 procent istället för förväntade 42 procent, samt att följar-tekniken kräver större markareal per panel jämfört med fasta paneler för att undvika skuggning. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Solparken, Västerås. Webbplats som visar aktuell produktion
Spraglehall

Spraglehall är ett naturreservat i Sölvesborgs kommun i Blekinge län. Reservatet bildades 1971 och är 11 hektar stort. Reservatet ligger på Listerlandet vid Östersjöns kust. Området har betats sedan lång vilket gör området öppet och tillgängligt. Här finns blomsterrika strandängar, avenbokskogar, hällmarker och hassellundar. Floran är artrik med flera arter av orkidéer. På Listerlandet finns ett antal så kallade restberg av varierande höjd. Spraglehall når upp 25 meter över havet och från toppen har man god utsikt över Listerlandet och Östersjön. Inom området finns rester av gamla stenbrott. Under några år på 1910- och 20-talen fanns här en blomstrande stenindustri. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Spraglehall
Stackenäs naturreservat

Stackenäs är ett naturreservat i Karl Gustavs socken i Varbergs kommun i Västergötland (Hallands län). Reservatet är skyddat sedan 2011 och omfattar 84 hektar. Det ligger 30 km nordost om Varberg mellan sjön Fävren och Valasjön. En stor del av området är bevuxet med gammal ekskog. Här finns sluttande branter och stup. Stora delar av området har betats av nötkreatur vilket gjort skogen mera gles. En del ekar är gamla och det finns senvuxna som växt långsamt och blivit krokiga och klena. På träden kan man finna lunglav, mussellav och bårdlav. Längs stränderna växer klibbal och askskog. I den södra delen ingår ett fågelskyddsområde. I sjöarna och i dess närhet finns bland annat storlom, fiskgjuse, skäggdopping, skedand, vitkindad gås och fisktärna. Källor Stackenäs, Länsstyrelsen i Hallands län