NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ulvö kapell

Ulvö kapell, även kallat Ulvö gamla fiskekapell, är beläget i Ulvöhamn på Norra Ulvön i Örnsköldsviks kommun. Kapellet ligger inom Nätra församling men förvaltas numera av Västernorrlands museum. Cirka 80 m norr om kapellet finns Ulvö kyrka som ingår i Svenska kyrkan, Örnsköldsviks södra pastorat. Kyrkobyggnaden Det gamla kapellet byggdes i trä år 1622 och är ett av de äldsta fiskekapellen utmed Norrlandskusten. Tidigt under 1700-talet flyttades kapellet till sin nuvarande plats. Interiören har målningar av Roland Johansson Öberg. Dessa målades år 1719. På grund av bristande underhåll var kapellet vid 1800-talets slut i bedrövligt skick. Man ansökte om att få riva kapellet och ersätta det med en kyrka. Men innan rivningen hann påbörjas besökte Oscar II Ulvön i augusti 1890. Kungen imponerades så mycket av kapellets målningar att han skänkte 200 kronor till kapellets bevarande. Därmed avstyrdes alla planer på rivning. Söndagen 12 augusti 1894 så invigdes kapellet. av kyrkoherden i Nätra, Johan Olof Huss (1816-1907), kontraktsprost och kyrkoherde i Sunnansjö, Johan Gustaf Dixelius ((1850-1917), kyrkoherde Jonas Erik Björkquist i Gideå och kyrkoherde Carl Alfred Nygren i Mo. Kapellet är murat av knubb och spånat in- och utvändigt. Ritning av byggmästare P. G. Hultman i Köpmanholmen. Uppförandet under ledning av snickaren Samuel Wiberg i Nätra. Målningen utfördes av målaren Nyberg, Köpmanholmen. Församlingen bidrog själv med frivilliga dagsverken för byggnadens iståndsättande enligt en uppgjord turlista. Kapellet är cirka 15 meter långt, 9½ meter brett, 8½ meter högt till taknocken. Intill kapellet står en klockstapel av trä. I stapeln hänger en enda klocka. Höjden från marken till klocktornets topp är cirka 18 meter. Inventarier Predikstolen härstammar från 1600-talet och är inköpt från Vibyggerå församling. Sju medeltida skulpturer förvaras sedan 1930-talet på Västernorrlands museum. I kapellet finns en madonnaskulptur som är en nytillverkad kopia. I taket hänger ett votivskepp Gustaf från Gefle Anno 1770 som skänktes till kapellet av tre fjärrfiskare. Två ljuskronor skurna i trä tillverkades förmodligen på 1700-talet Se även Ulvö kyrka Källor Ulvö gamla kapell, Utgiven av Västernorrlands museum Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 609. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Vidare läsning Glase, Béatrice; Glase, Gösta (1996). 99 kyrkor : från Skåne i söder till Lappland i norr. Stockholm: Byggförl./Kultur i samarbete med Riksantikvarieämbetet. sid. 202-203. Libris 8377620. ISBN 91-7988-142-4
Ulvö kyrka

Ulvö kyrka är en av två kyrkobyggnader i Ulvöhamn på Norra Ulvön (den andra är Ulvö kapell). Den är församlingskyrka i Nätra församling i Härnösands stift. Kyrkobyggnaden Ulvöns nya kyrka började byggas 1892 efter ritningar av P G Hultman och invigdes 1894. Kyrkan är byggd i trä, har torn och rymmer 200 personer. 1921 genomgick kyrkan en yttre renovering och 1924 genomfördes en omfattande restaurering av kyrkans interiör. 1929 bytte man ut den gamla kyrkklockan mot en ny. Inventarier Altare och predikstol är snidade av Ulvöbon J A Söderberg. En piporgel installerades 1952 i kyrkan. Den är en så kallad Hausorgel tillverkad av Werner Bosch Orgelbau, Tyskland. I kyrkan finns numera en kororgel. Den är en piporgel tillverkad på 1880-talet av Nils Oskar Alm i Boden. En kyrkklocka gjuten 1929 av Bergholtz klockgjuteri. Externa länkar Nätra-Sidensjö kyrkliga samfällighet Tryckt källa Våra kyrkor, sid. 609, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Wikimedia Commons har media som rör Ulvö kyrka.
Umevatoriet

Umevatoriet är ett publikt observatorium och planetarium i Umeå, som drivs i samarbete mellan Umeå universitet och Umeå kommun, med målsättningen att främja intresset för naturvetenskap, teknik och matematik. Umevatoriet invigdes våren 2006 i byggnad 56 på Umestan (det tidigare regementsområdet i Umeå) och har sedan dess varit ett populärt besöksmål. Umevatoriet är en mötesplats för skolor, allmänhet, universitetet och näringslivet. Inne i observatoriet finns bland annat ett 35-centimeters optiskt teleskop med ccd-kamera, ett solteleskop och en konstgjord stjärnhimmel – ett planetarium som gör det möjligt att visa skeenden i rymden. Öppettiderna varierar över året, men flera dagar i veckan brukar det finns personal som kan vägleda i experiment och andra aktiviteter. Våren 2008 invigdes Umevatoriets nya del som är byggd för visningar med olika teman. Åren 2012–2018 har Umevatoriet varit värd för evenemangen Forskarfredag och Astronomins dag och natt Umeå. Ombildning till Curiosum Åren 2018–2020 byggdes Sliperiet vid Konstnärligt campus om för att även inkludera mycket av Umevatoriets verksamhet under namnet Curiosum. Referenser Externa länkar Curiosums webbplats
Umeå Energicentrum

Umeå Energicentrum är ett museum och utflyktsmål byggt kring Umeås första vattenkraftverk i Klabböle, cirka 5 km uppströms på den södra sidan av Umeälven från Umeå centrum räknat. Verksamhet Kraftverksmuseet, som drivs av det kommunala energibolaget Umeå Energi, innehåller förutom museidelen en 150 år gammal fungerande ramsåg, en skvaltkvarn, en äventyrslekpark, kafé och rum för teknikexperiment. Vid museet ordnas sommartid ofta musikarrangemang. Umeå Energicentrum är diplomerat av Etour som kvalitetssäkrat turistmål och har sedan 2005 också status som särskilt intressant besöksmål. Umeå Energicentrum har cirka 25 000 besökare varje sommar och är ett av Umeås mest populära besöksmål. Historia Klabböle vattenkraftverk projekterades av ingenjörsbyrån Qvist & Gjers och byggdes åren 1898–1899 för att ersätta den dåvarande ångkraftstationen inne i Umeå centrum. Kraftverket var det första i sitt slag längs Umeälven och byggdes ut 1910 och 1932 innan det slutligen lades ned när Stornorrfors kraftstation togs i bruk 1958. I närheten Via hängbron Notvarpsbron kan man ta sig över till Arboretum Norr och Baggböle herrgård på norra sidan av älven. Fotnoter Externa länkar Umeå Energicentrum
Hôtel de ville d'Umeå

L'hôtel de ville d'Umeå (Umeå rådhus en suédois) est situé au cœur de la ville d'Umeå, en Suède, sur la rive nord du fleuve Umeälven. C'est un bâtiment de style néo-Renaissance, construit en 1890 sur l'emplacement de l'ancien hôtel de ville, détruit durant l'incendie de 1888 (sv). L'hôtel de ville est un monument protégé (byggnadsminne) depuis 1981. Références Voir aussi Bibliographie (sv) Karin Eriksson, Studier i Umeå stads byggnadshistoria : från 1621 till omkring 1895, Umeå, Umeå universitetsbibliotek, 1975, 249 p. (ISBN 91-7174-000-7). (sv) Sven Ingemar Olofsson, Umeå stads historia 1888-1972, Umeå kommunfullmäktige, 1972. Liens externes Portail de la Suède
Municipio di Umeå

Il Municipio di Umeå (Umeå rådhus in svedese) è uno storico edificio nonché sede municipale della città di Umeå in Svezia. Storia Il palazzo venne eretto nel 1890 secondo il progetto dell'architetto Fredrik Olaus Lindström laddove sorgeva l'antico municipio della città, andato distrutto durante l'incendio del 1888. Descrizione L'edificio presenta uno stile neorinascimentale. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Municipio di Umeå
Stadhuis van Umeå

Het stadhuis van Umeå is een Zweeds gemeentehuis. Het huidige gebouw van de Stockholmse architect Fredrik Olaus Lindström stamt uit 1890, het oorspronkelijke gebouw werd rond 1600 gebouwd, maar daar bleef na de stadsbrand in 1888 niks meer van over. Het Hollands neorenaissancistische gebouw is op 26 januari 1981 een Zweeds monument geworden. Geschiedenis Oorspronkelijk gebouw Circa 1600 had Umeå maar een paar openbare gebouwen; de kerk, een school en het stadhuis. Het stadhuis lag aan de noordzijde van het Stadhuisplein. Hierin zaten het stadsbestuur en andere gemeenschappelijke functies. Het gemeentehuis telde één verdieping, uitgerust met drie ramen met uitzicht op het plein en met een hoog zadeldak met een lantaarn. Tweede gebouw Tijdens de Grote Noordse Oorlog brandde de stad volledig een paar keer af, en na de vrede in 1721 bouwde men een nieuw stadhuis op dezelfde plek. Het nieuwe stadhuis bestond uit twee verdiepingen met twee vleugels en een kleine toren met klok en slaguurwerk. Op de begane grond zat een restaurant en een gevangenis. Boven waren er een balzaal en een kleinere zaal voor vergaderingen. In de westelijke vleugel werden twee kamers gebruikt voor onderwijs. Derde gebouw In 1814 werd een nieuw en groter stadhuis van twee verdiepingen gebouwd op dezelfde plek met de voorgevel naar het zuiden gericht. Het gebouw was ontworpen door Samuel Enander, een voornaam architect. De koninklijke bouwvoorschriften die in 1776 in werking waren getreden, schreven voor dat openbare gebouwen gebouwd werden in steen, maar Umeå verleende een vergunning en het stadhuis werd gebouwd van hout. In 1880 werd het stadhuis gerenoveerd. Huidige gebouw Fredrik Olaus Lindström, die ook de kerk van Umeå ontwierp, kreeg de opdracht om het nieuwe stadhuis te ontwerpen na de stadsbrand in 1888. Grote nadruk werd gelegd op de omgeving van het stadhuis, waardoor er ook prachtige parken werden aangelegd rondom het gebouw. Tussen de hoofdstaat en het gebouw staat een buste van Gustaaf II Adolf van Zweden, de stichter van Umeå. De buste is gemaakt van brons en staat op een granieten sokkel. De plint bevat een medaillon met het monogram GARS (Gustaaf Adolf Rex Sueciae: Gustaaf Adolf Koning van Zweden). De totale hoogte is ongeveer drie meter en de buste is het werk van Otto Strandman. Het standbeeld werd onthuld op 20 augustus 1924 ter gelegenheid van het 300-jarig bestaan van het Västerbotten Regiment. Interieur
Umeå stadshus

Umeå stadshus är en byggnad i centrala Umeå, säte för Umeå kommuns centrala administration. Historik Den centrala delen uppfördes åren 1898-1900 som kasern efter ritningar av arkitekten Erik Josephson, vilken ritade de flesta av dåtidens militära byggnader i Sverige. I huset inkvarterades Norrlands dragonregemente (K4). Utbyggnader skedde 1908 och 1943. Kasernen friställdes 1966 och övertogs av Umeå kommun, som beslutade att bygga om den för den centrala kommunala förvaltningen. Västerbottenskommunernas arkitekt- och byggnadskontor (VAB) stod för ombyggnadsritningarna. Byggnaden togs 1970 i bruk som kommunhus med namnet Umeå stadshus, och har sedan dess byggts om och till ett flertal gånger. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Umeå stadshus.﻿
Umnäs kyrka

Umnäs kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Stensele församling i Luleå stift. Kyrkan ligger i samhället Umnäs mellan Storuman och Tärnaby. Kyrkobyggnaden Träkyrkan uppfördes 1925–1926 efter ritningar av arkitekt Anders Roland och invigdes 26 september 1926. Ritningarna återanvändes 1928 för att bygga Åskilje kyrka. Kyrkan består av ett rektangulärt enskeppigt långhus. Vid långhusets norra sida finns en vidbyggd sakristia. Vid långhusets östra kortsida finns ett smalare kor tillbyggt på 1970-talet efter ritningar av arkitekt Bengt Lidström. Vid västra kortsidan finns ett smalare vapenhus som 1936 byggdes på med torn. Ytterväggarna är klädda med vitmålad stående panel som ursprungligen var rödfärgad. Kyrkans sadeltak är spånklätt. Kyrkogården invigdes 1930 och utvidgades 1983–1984 med 170 gravplatser. Inventarier Nuvarande altartavla är målad av Gerda Höglund. Första altartavlan, målad av Albert Grubbström, Forsmark, finns numera i Akkans kapell. Dopfunten är tillverkad av Lönnbergarnas stenindustri, Storuman. Tillhörande dopskål är tillverkad av guldsmed Persson, Vilhelmina, efter ritningar av Victor Svedberg, komminister i Umnäs 1944–1951. Orgel En orgel flyttas hit från Risbäcks kyrka. Den var byggd 1901 av Karl Hammer och hade 3 stämmor. Orgeln är nu magasinerad i Strömsunds kapell, Stensele. Den nuvarande orgeln flyttades hit från Storumans församlingsgård. Den är byggd av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad och är mekanisk. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 661. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Stensele församling Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Undenäs kyrka

Undenäs kyrka är en kyrkobyggnad i Undenäs församling i Skara stift. Den ligger i Undenäs i Karlsborgs kommun. Kyrkobyggnaden Församlingskyrkan av tegel uppfördes 1892–1894 efter ritningar av arkitekten Magnus Steendorff och invigdes den 22 april 1894. Den är i tyskinspirerad nygotisk stil med "karaktäristiskt livlig artikulering med blinderingar och strävpelare" (Riksantikvarieämbetets inventering) och är Skara stifts största landsortskyrka. På grund av sitt imponerande utseende har den i folkmun kommit att kallas Tivedens katedral eller Tivedens domkyrka. När kyrkan byggdes rymde den 1100 sittande. Efter förändringar rymmer den idag cirka 600 sittande. Interiört genomgick kyrkan stora förändringar 1939. Den nuvarande kyrkan ersatte en medeltida träkyrka, vilken förstördes i en anlagd brand 1890. Forsviks kyrka är byggd med den medeltida träkyrkan som förebild. Inventarier Kyrkan rymmer ett mindre museum, som bland annat visar månstenen som hittades i Constantia Eriksdotters grav. Kyrkogården På kyrkogården ligger Erik XIV:s oäkta dotter Constantia Eriksdotter, hennes make Henrik Frankelin samt parets son Carl Frankelin begravda. Bilder Referenser Externa länkar Bebyggelseregistrets byggnadspresentation: Undenäs kyrka Wikimedia Commons har media som rör Undenäs kyrka.
Understen

Understen is a Swedish island and lighthouse station located in South Kvarken, east of Öregrund at the northern tip of sea of Åland in Sweden. History The first day beacon on the island was built in the 18th century. The first lighthouse was built in 1848, and lit in November that year with a colza oil lamp. In 1880 a kerosene lamp was added but the lighthouse was considered too short (13 metres) and weak, and plans for the construction of a more powerful tower started. In 1916 the new much higher tower was completed and fitted with a powerful rotating Fresnel lens in 1922. The old tower was not demolished and survives to this day, but its light equipment was removed. The keepers left their job in 1968, after the tower was automated in 1966. The island has been used as a station for the Swedish military due to its strategic location in the sea, and was staffed by military personnel in 1975–1996. On the island is also an observation tower built by the military. That tower is today fitted with remote controlled cameras observing the sea traffic in the area. The lighthouse remains in use and is still powered with electric cable and 1000 watt bulbs. It is owned by the Swedish Maritime Administration, and remote controlled from their headquarters in Norrköping. For many years, to visit the island permission had to be granted by the Swedish marine, but it is uncertain if this is valid nowadays (2010). The island can be observed on a distant view to the north from the ferries traveling between Grisslehamn and Ekerö on Åland. SMA has confirmed that many Russian and Swedish mines dating from the first and second world war may still lie on the sea bottom east of the light station, making anchoring or diving dangerous in the area. See also List of lighthouses and lightvessels in Sweden References External links Sjofartsverket Archived 2016-04-08 at the Wayback Machine (in English) The Swedish Lighthouse Society
Understen

Understen är en ö i Singö socken, Väddö och Häverö skeppslag, Stockholms län, där Ålands hav och Södra Kvarken möts. Ön har en angöringsfyr, som ligger mellan Uppland och Åland. Den är belägen 27 kilometer öster om Öregrund. Historia Redan på 1700-talet byggdes det första sjömärket på Understen och den första fyren byggdes 1847–1848 efter en motion i riksdagen av Matts Pehrsson. Den fyren var byggd i natursten och bara 13 meter hög, vilket var otillräckligt för att synas över hela Södra Kvarken och norra Ålands hav. Därför började man 1915 att bygga en ny fyr ritad av Folke Lundberg. Den nya fyrbyggnaden av betong blev 39 meter hög och den näst högsta i landet efter Långe Jan. År 1922 fick fyren sin nuvarande optik och 1933 byttes fotogenlampan ut mot en 1000 watts elektrisk lampa. År 1951 blev fyren automatiserad. Under andra världskriget uppfördes även ett 28 meter högt spaningstorn på ön, från vilken in på 1990-talet fartyg bevakades för marinens räkning. Fyren fjärrmanövreras sedan 1996 från Sjöfartsverket i Norrköping, men fram till dess sköttes fyren av Sveriges enda kvinnliga fyrmästare, Marianne Brus, som också är uppväxt på Understen. På ön finns även ett sjöbevakningstorn ursprungligen byggt av marinen på 1970-talet men som numera används av sjöbevakningen som med hjälp av kameror med väldigt avancerad optik fjärrövervakar sjöfarten i Ålandshav. Den gamla fyren från 1848 är sedan 1935 byggnadsminnesmärkt. Referenser Noter Övriga källor ”Understen” (PDF). Svenska Fyrsällskapet. Arkiverad från originalet den 9 februari 2005. https://web.archive.org/web/20050209171032/http://www.fyr.org/pdffiler/220100.pdf. Läst 21 maj 2010. Sörenson, Ulf (2016). Skärgården – vägvisare från Örskär till Landsort. Stockholm: Balkong förlag. sid. 36. Libris 19267422. ISBN 978-91-85581-99-3 Vidare läsning Bauer, Hasse (1993). ”Fyrmästare Marianne Brus på Understen.”. Roslagen (1993): sid. [74]-83 : ill. (vissa i färg). Libris 8740012 Brus, Marianne (1995). ”Vi går våra vakter.”. Rospiggen (Väddö) (Väddö : Roslagens sjöfartsminnesförening, 1940-) 1996 (56),: sid. 87-90 : ill.. ISSN 0349-0157. ISSN 0349-0157 ISSN 0349-0157. Libris 2192996 Hedin, Anders (1988). Ljus längs kusten: berättelser från tio svenska fyrplatser. Stockholm: Norstedt. sid. 230-269. Libris 7154748. ISBN 9118734324 Thunman, Dan (2000). Sveriges fyrplatser: en bebyggelsehistorisk dokumentation av f.d. bemannade fyrplatser anlagda under Lotsverkets tid. Norrköping: Sjöfartsverket. sid. 55. 60-63, 100-103, 115-116, 119, 138, 335-336. Libris 8380547. ISBN 9186502190
Undersviks kyrka

Undersviks kyrka är en kyrkobyggnad i Arbrå-Undersviks församling, tidigare församlingskyrka i Undersviks församling i Uppsala stift. Kyrkan är belägen så att man har utsikt över Ljusnan. Nuvarande kyrkan Nuvarande kyrka byggdes mellan 1788 och 1789 och ersatte då en medeltidskyrka som var belägen längre ned mot Ljusnan. Kyrkan utgörs av ett rektangulärt långhus i öst-västlig riktning med utbyggd sakristia i öster. Ingångar finns i västgaveln och mitt på långhusets sydsida. Exteriören är tämligen oförändrad sedan byggnadstiden. Väggarna är vitputsade med rundbågiga fönsteröppningar. Såväl långhus som sakristia täcks av valmade sadeltak. Vid 1800-talets mitt genomfördes en omfattande restaurering av kyrkan och framför allt dess interiör. Då fick kyrkan sin nuvarande predikstol och altaruppsats. Under 1900-talet har tre restaureringar genomförts, 1929, 1956 och 1983. Gamla kyrkan Gamla kyrkan uppfördes troligen under 1300-talet, möjligen redan på 1200-talet. Ursprungligen var kyrkan liten, cirka 14 m x 8 m, men byggdes ut efter hand. Troligen har kyrkan haft målningar, men dessa skadades när kyrkan eldhärjades under 1600-talet. År 1706 var väggarna vitkalkade. Vid bygget av nya kyrkan togs material från den gamla kyrkan som lämnades att förfalla. Klockstapeln Strax norr om kyrkan står en praktfull klockstapel som byggdes 1759 av Ljusdalssnickaren Per Jonsson. Dess placering var ursprungligen nere vid den gamla kyrkan. Först 1889–1890 flyttades klockstapeln till den nya kyrkan. Att flytten dröjde så länge beror troligen på att man hade tänkt utvidga nya kyrkan med ett torn. Något tornbygge blev dock aldrig av. Inventarier Äldst av inventarierna är ett triumfkrucifix från 1200-talet. Sedan 1945 hänger det på korets södra vägg. Predikstolen tillverkades i mitten av 1800-talet och ersätter en äldre predikstol från 1600-talet. Orgel 1873 byggde E A Setterquist & Son, Örebro en orgel med 8 stämmor, en manual och bihängd pedal. Den nuvarande orgeln byggdes 1956 av Marcussen & Sön, Aabenraa, Danmark. Orgeln är mekanisk med slejflådor. Tonomfånget är på 56/30. Fasaden är från 1873 års orgel. Litteratur och källor Undersviks kyrka, Hälsinglands kyrkor VII utgiven av Ärkestiftets Stiftsråd, redaktör Bengt Ingvar Kilström, Strängnäs tryckeri AB 1978. Se även Undersviks socken Undersvik Referenser Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Undersviks kyrka.
Undersåkers kyrka

Undersåkers kyrka är en kyrkobyggnad i Undersåker i Jämtland. Den tillhör Undersåkers församling i Härnösands stift. Historia Genom dalgången passerade en av pilgrimslederna till Nidarosdomen i Trondheim. Öster om kyrkan ligger ruinerna efter den medeltida kyrkan, Undersåkers kyrkoruin. Det är osäkert när Undersåkers medeltida kyrka uppfördes men delar av ruinen kan vara från senare delen av 1200-talet. Man vet kyrkan brändes ned under Baltzarfejden på 1600-talet, men återuppfördes igen. Undersåkers gamla medeltida kyrka av sten revs när den nya kyrkan uppfördes på 1850-talet. Av den gamla kyrkan återstår murar till 1,5-2 meters höjd. Dessa består av granit och kalksten. En teckning från 1828 visar att kyrkan då bestod av ett murat långhus, täckt av sadeltak, med sakristia i öster och vapenhus i väster. Ingång fanns på vapenhusets sydsida. Väster om kyrkan stod en öppen klockstapel. År 1952 utfördes en arkeologisk undersökning i ruinen som sedan konserverades i etapper. Kyrkobyggnaden Den nuvarande stenkyrkan uppfördes 1850-56 av byggmästaren Anders M. Svensson från Östersund efter ritningar av arkitekten Albert Törnqvist. Den består av rektangulärt långhus med rakslutet korparti i öster, vidbyggd sakristia vid östgaveln samt västtorn. Kyrkan är byggd i nyklassicistisk stil. Gråstensmurarna är vitputsade utvändigt. Fönstren är stora och rundvälvda. Taken är plåtklädda. På tornet lanterninhuv med spetsig spira. Ingångar finns i väster via tornets bottenvåning samt mitt på långhusets sydsida. Kyrkorummet täcks av ett putsat flackt trätunnvalv. Innerväggarna är slätputsade. Den slutna bänkinredningen är från byggnadstiden men senare ändrad. Å 1936-37 genomgick kyrkan en ombyggnad och renovering efter program efter länsantikvarie Eric Festin. Under denna ombyggnad sattes bland annat en dörr igen mitt på långhusets norra sida. Exteriört finns dörren kvar. Entrén till sakristian togs upp vid denna ombyggnad. Även senare har kyrkan genomgått ett flertal renoveringar. Inventarier Altaruppsatsen är utförd av Göran Sundin och bildsnidaren Söderqvist vid byggnadstiden. Altartavlan med motivet Kvinnorna vid graven är utförd av Göran Sundin 1854-55, flankerad av målningar med Petrus och Paulus i sidopartiernas bågfält. Predikstolen är från 1800-talets andra hälft. Orgelfasaden på läktaren är snidad av Olof Andersson och Jonas Olofsson i Hålland 1873-74. Det nuvarande orgelverket är byggt 1969. Kororgeln är byggd 1988. En äldre altaruppsats från 1671, troligen ett verk av Anders Olsson i Hållborgen, är nu placerad på norra långväggen framför den igensatta porten där ett dopaltare iordningställts. Dopfunten är av trä från 1680-talet av jämtlandstyp med pelikan Källor Undersåkers församling Riksantikvarieämbetet Bebyggelseregistret Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Undersåkers kyrka.﻿
Undénska villan

Undénska villan är en så kallad grosshandlarvilla som ligger på Götavägen i stadsdelen Kåbo i Uppsala. Den betraktas som kulturhistoriskt intressant. Villan är ritad av arkitekt C. Nilsson och uppförd 1914. Namnet Undénska villan härrör från den tid då villan var bebodd av professorn och utrikesministern Östen Undén. Villan har under de senaste 30 åren endast undantagsvis använts som privatbostad utan istället inhyst verksamhet med anknytning till Uppsala universitet. Villan såldes för elva miljoner kronor sommaren 2007 och fungerar nu som privatläkarmottagning.