NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Trehörningen, Gästrikland

Trehörningen är en sjö i Ockelbo kommun i Gästrikland och ingår i Testeboåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,116 kvadratkilometer och ligger 277,6 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Gumsbäcken. Delavrinningsområde Trehörningen ingår i det delavrinningsområde (676214-152299) som SMHI kallar för Mynnar i Hemsjön. Medelhöjden är 275 meter över havet och ytan är 5,06 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Gumsbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 82 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (86 procent). Avrinningsområdet har 0,12 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,3 procent. Se även Lista över insjöar i Ockelbo kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Trehörningen på VISS
Tretjärnen, Gästrikland

Tretjärnen är en sjö i Ockelbo kommun i Gästrikland och ingår i Gavleåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,19 kvadratkilometer och ligger 104 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Hällsjöbäcken. Delavrinningsområde Tretjärnen ingår i det delavrinningsområde (674249-155252) som SMHI kallar för Inloppet i Hällsjön. Medelhöjden är 102 meter över havet och ytan är 18,87 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Hällsjöbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 57 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (85 procent). Avrinningsområdet har 0,36 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,9 procent. Se även Lista över insjöar i Ockelbo kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Tretjärnen på VISS
Trollsjön, Gästrikland

Trollsjön är en sjö i Ockelbo kommun i Gästrikland och ingår i Testeboåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Ockelbo kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Valkalamp, Gästrikland

Valkalamp är en sjö i Ockelbo kommun i Gästrikland och ingår i Gavleåns huvudavrinningsområde. Sjön är 5,7 meter djup, har en yta på 0,0422 kvadratkilometer och befinner sig 199,3 meter över havet. Delavrinningsområde Valkalamp ingår i det delavrinningsområde (674920-153384) som SMHI kallar för Ovan VDRID = 673008-157516 i Gavleåns vattendrags*. Medelhöjden är 204 meter över havet och ytan är 0,71 kvadratkilometer. Räknas de 78 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 376,64 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Gavleån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (74 procent). Avrinningsområdet har 0,11 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 16,1 procent. Se även Lista över insjöar i Ockelbo kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Valkalamp på VISS
Vallsjön (Ockelbo socken, Gästrikland)

Vallsjön är en sjö i Ockelbo kommun i Gästrikland och ingår i Testeboåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Ockelbo kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Vansattatjärnen

Vansattatjärnen är en sjö i Ockelbo kommun i Gästrikland och ingår i Gavleåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0976 kvadratkilometer och ligger 290 meter över havet. Delavrinningsområde Vansattatjärnen ingår i det delavrinningsområde (674760-152832) som SMHI kallar för Mynnar i Lillån. Medelhöjden är 299 meter över havet och ytan är 7,93 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 94 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (72 procent) och sankmarker (21 procent). Avrinningsområdet har 0,1 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,2 procent. Se även Lista över insjöar i Ockelbo kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vansattatjärnen på VISS
Vanssjön

Vanssjön är en sjö i Ockelbo kommun i Gästrikland och ingår i Testeboåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,243 kvadratkilometer och ligger 82 meter över havet. Delavrinningsområde Vanssjön ingår i det delavrinningsområde (675373-155444) som SMHI kallar för Mynnar i Östersjön. Medelhöjden är 99 meter över havet och ytan är 14,8 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 41 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (76 procent). Avrinningsområdet har 0,32 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,2 procent. Se även Lista över insjöar i Ockelbo kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vanssjön på VISS
Verkalamp (Ockelbo socken, Gästrikland, 674834-153651)

Verkalamp är en sjö i Ockelbo kommun i Gästrikland och ingår i Gavleåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Ockelbo kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Älgsjön (Ockelbo socken, Gästrikland)

Älgsjön är en sjö i Ockelbo kommun i Gästrikland och ingår i Gavleåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,163 kvadratkilometer och ligger 297 meter över havet. Delavrinningsområde Älgsjön ingår i det delavrinningsområde (675033-152368) som SMHI kallar för Ovan 675346-152323. Medelhöjden är 305 meter över havet och ytan är 10,24 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 105 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (77 procent). Avrinningsområdet har 0,95 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 9,2 procent. Se även Lista över insjöar i Ockelbo kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Älgsjön på VISS
Övre Sandsjön

Övre Sandsjön är en sjö i Ockelbo kommun och Sandvikens kommun i Gästrikland och ingår i Gavleåns huvudavrinningsområde. Sjön är 13 meter djup, har en yta på 0,0572 kvadratkilometer och befinner sig 163,5 meter över havet. Delavrinningsområde Övre Sandsjön ingår i det delavrinningsområde (674155-153857) som SMHI kallar för Inloppet i Nedre Sandsjön. Medelhöjden är 193 meter över havet och ytan är 1,57 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 75 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (90 procent). Avrinningsområdet har 0,06 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 3,6 procent. Se även Lista över insjöar i Sandvikens kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Övre Sandsjön på VISS
AlbaNova

AlbaNova University Center, Stockholm Center for Physics, Astronomy and Biotechnology is a "research and education initiative run jointly by the Royal Institute of Technology and Stockholm University." Currently represented subjects include physics, astronomy, biotechnology, and bioinformatics. The center hosts the Nordic Institute for Theoretical Physics (NORDITA), as well as the House of Science, which aims to convey modern research to the public. The AlbaNova campus was built on the site of the former Roslagstull Hospital, an isolation hospital which closed in 1992, and several of the original hospital buildings have been incorporated into the campus. The main building was designed by Henning Larsen and in year 2001 it was selected as ”Stockholm's most beautiful building”. References
Albanova

Fysikcentrum omdirigerar hit. Inte att förväxla med Fysikum, Stockholms universitets institution för fysik. Albanova, Stockholms centrum för fysik, astronomi och bioteknik är en byggnadsanläggning i Albano i Stockholm. Det uppfördes för att härbärgera Fysikcentrum, det tänkta samarbetet mellan fysikinstitutionerna på Stockholms universitet och Kungliga Tekniska högskolan. Fysikcentrum är byggprojektets namn, inte en officiell benämning på centret. Under 2001–02 kallades centret Stockholms centrum för fysik, astronomi och bioteknik, för att därefter byta namn till Albanova, av institutionen stavat AlbaNova. Eftersom forskningsmedlen till fysik minskades under tiden mellan projektering och färdigställande, till fördel för bland annat bioteknik, fick centret en mer blandad inriktning innan det invigdes 2001. Idag finns ämnesområdena fysik, astronomi, bioteknik, bioinformatik, strukturbiokemi, med flera, representerade i Albanova. Även Vetenskapens hus, ett projekt för att nå ut till allmänheten med modern forskning, har sin plats vid Albanova. Från 2006 huserar Nordita i Albanova. Projektet fördröjdes i ett och ett halvt år på grund av sin förväntat menliga inverkan på Hagaparken och Nationalstadsparken och var föremål för överklaganden. Byggnader Huvudbyggnaden ritades av Henning Larsen och blev år 2001 utsedd till ”Stockholms vackraste hus”. Byggnaden består av fyra hus delade av en inglasad gata och ett stort trapphus. Bland konstverken i anslutning till platsen finns Sun reflector av Olafur Eliasson som utgörs av speglar som projicerar solkatter på de vitputsade väggarna på gågatan. Speglarna är upphängda så de rör sig med vinden. Andra delar av Albanova är inhysta i byggnader som tidigare tillhörde Roslagstulls epidemisjukhus. Huvudbyggnad Huvudbyggnaden avbildas ofta från baksidan; på framsidan är en cirkelformad femte byggnad, rotundan. En bro leder in till rotundans entréplan. På övre plan i rotundan finns biblioteket och byggnaden kröns av en utomhusterrass och en kupol. Delar av filmen Beck – Sista vittnet spelades in i byggnaden. Albanovateleskopet I kupolen inryms ett observatorium, där Institutionen för astronomi förfogar över det tysktillverkade Albanovateleskopet. Teleskopet, som väger 2,3 ton, är ett av Sveriges största optiska teleskop med sin spegeldiameter på en meter och brännvidd av elva meter. Teleskopet med fundament lyftes in i kupolen den sista oktober 2007 och invigdes den 8 januari 2009. Ljusförhållandena medger inte avancerade observationer med teleskopet i forskningssyfte. Teleskopet är avsett att primärt användas vid utveckling och utprovning av astronomiska instrument och kamerautrustning. Teleskopet drivs i samarbete med Institutionen för tillämpad fysik vid Kungliga Tekniska högskolan, som använder instrumentet för forskning inom miljöfysik. Källor Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Albanova. Webbplats för Albanova
Van der Nootska Palace

Van der Noot Palace (Swedish: van der Nootska palatset) is a palace located at Sankt Paulsgatan 21 in Södermalm, Stockholm, Sweden. The palace was built in 1671-1672 by architect Mathias Spieler for the Dutch-born Swedish military officer Thomas van der Noot. The facade has pilasters and festoons and the middle part is decorated with mermaids in the sandstone. Two wings frame a small garden. The building was first used as a residence for various Dutch ministers. In 1740, a second building was erected that was used as a church for the Dutch Reformed Church. In 1770 it was made into a tobacco factory. In the late 19th century the building was in disrepair and was threatened with demolition. The building was saved by Jean Jahnsson, owner of C.G. Hallberg, who turned it into a private residence. Architects for the renovation and expansion in 1903-1910 were Isak Gustaf Clason and Agi Lindegren. Jahnsson gathered a rich collection at the palace, including mainly Swedish silverware, a collection of hundreds of spoons from the 15th century onwards, porcelain, an unmatched collection of precious bejeweled gold boxes, Swedish miniatures, art furniture, Swedish engraving portraits and a library about much more than 100,000 volumes, including nearly complete collections of Swedish dramatic literature and Reformation writings, Swedish history books and documents etc. Jahnsson was hit hard by the Kreuger crash in the early 1930s, in which he was stripped of his wealth and forced to leave the Van der Noot Palace and auction off most of the collections. Stensund Castle was sold to Carl Matthiessen, 1933, and the weapons collection auctioned off . The remainder of Jahnsson's collections from Van der Nootska, which mainly consisted of the Stockholmiana Collection, were donated in 1942 to the Stockholm City Museum by Axel Wenner-Gren, who in February 1938, had bought the Van der Nootska Palace. The Stockholmiana Collection consisted of about 5000 images and about 3000 books and pamphlets. From 1940 the building was used by The Swedish Lotta Corps who used it as headquarters. In 1943, the building was renovated by architect Rolf Engströmer. Since 1988, the building has been used primarily for conferences and banqueting and is now owned by the City of Stockholm. See also Architecture of Stockholm References Literature Ohlsson, Martin A. (1951). ”Van der Nootska palatset”. Stormaktstidens privatpalats i Stockholm: med en utblick över följande sekler. Stockholm: Forum. Libris 796716
Palais van der Noot

Le palais van der Noot (en suédois : van der Nootska palatset) est un édifice situé dans le quartier de Södermalm à Stockholm en Suède, Présentation Le palais van der Nootska de l'îlot Paris 16 est situé à l'adresse 21 Sankt Paulsgatan. Le bâtiment a été construit en 1671-1672 pour le baron Thomas van der Noot (sv) à une époque où la Suède occupait une position forte en tant que l'une des grandes puissances européennes. Après van der Noot, la propriété a eu de nombreux propriétaires et a été menacée de démolition à plusieurs reprises. Depuis 1942, la propriété appartient à la ville de Stockholm et depuis 2005 à la société municipale AB Stadsholmen. La maison est classée bleue par le Musée municipal de Stockholm, ce qui signifie que le bâtiment possède « des valeurs culturelles et historiques particulièrement élevées » correspondant aux exigences des bâtiments classés. Architecture Le palais de deux étages a été construit sur une fondation relativement élevée. Le toit était à l'origine un toit à pignon en croupe avec une forme légèrement incurvée. Face au jardin au sud, deux ailes ont été aménagées, de chaque côté d'une cage d'escalier légèrement élargie. La façade principale donnant sur la rue est divisée par des pilastres en ordre colossal. Le centre est accentué par un avant-corps et ses pilastres sont également en ordre toscan et l'architrave au-dessus est également ornée, entre autres, de coquillages et de motifs martiaux ou guerriers sous forme de bannières, de canons et de tambours. La partie centrale est couronnée par un fronton à arc segmentaire et richement décoré. Dans le champ du fronton, des sirènes sont visibles à droite et à gauche d'une fenêtre ovale, appelée oculus. Les fenêtres de la salle centrale étaient dotées à l'étage supérieur de cadres articulés avec des feuillages et des grappes de fruits, respectivement, et au rez-de-chaussée ses fenêtres étaient couronnées d'édicules. De magnifiques festons peuvent être observés entre les fenêtres du premier étage, tandis que le portail était marqué d'un cartouche entouré de palmettes. On ne sait pas si les surfaces de façade entre les pilastres étaient enduites comme elles le sont aujourd'hui ou si la maçonnerie était non traitée. À l'origine, l'entrée principale était accessible par un double escalier. Les façades donnant sur la cour sont de conception un peu plus simple. Elles sont divisées par des pilastres lisses et l'extension de la cage d'escalier est terminée par un fronton contenant une fenêtre ronde. Le bâtiment, avec l'église Marie-Madeleine, est représenté en 1690 dans Suecia antiqua et hodierna d'Erik Dahlbergh. Cela montre qu'une grande partie de l'extérieur, à l'exception du toit, conserve encore aujourd'hui son aspect d'origine. Galerie Références Voir aussi Articles connexes Lieux et monuments de Stockholm Architecture à Stockholm Liens externes Stormaktstidens privatpalats i Stockholm/1951. Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Stockholm
Djuptjärnen (Alfta socken, Hälsingland, 677514-150164)

Djuptjärnen är en sjö i Ovanåkers kommun i Hälsingland och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0577 kvadratkilometer och ligger 343,1 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Glitterån. Delavrinningsområde Djuptjärnen ingår i det delavrinningsområde (677500-150072) som SMHI kallar för Inloppet i Stora Glittern. Medelhöjden är 357 meter över havet och ytan är 7,55 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Glitterån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 299 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (93 procent). Avrinningsområdet har 0,36 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 4,8 procent. Se även Lista över insjöar i Ovanåkers kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Djuptjärnen på VISS
Djuptjärnen (Alfta socken, Hälsingland, 678698-150959)

Djuptjärnen är en sjö i Ovanåkers kommun i Hälsingland och ingår i Testeboåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Ovanåkers kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Djuptjärnen (Ovanåkers socken, Hälsingland)

Djuptjärnen är en sjö i Ovanåkers kommun i Hälsingland och ingår i Ljusnans huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Ovanåkers kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Edmanstjärnen

Edmanstjärnen är en sjö i Ovanåkers kommun i Hälsingland och ingår i Ljusnans huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Ovanåkers kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Erk-Olstjärnen

Erk-Olstjärnen är en sjö i Ovanåkers kommun i Hälsingland och ingår i Ljusnans huvudavrinningsområde. Erk-Olstjärnen ligger i Stormyran-Grannäsen Natura 2000-område. Se även Lista över insjöar i Ovanåkers kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Farbesbosjön

Farbesbosjön är en sjö i Ovanåkers kommun i Hälsingland och ingår i Ljusnans huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,108 kvadratkilometer och ligger 221,9 meter över havet. Delavrinningsområde Farbesbosjön ingår i det delavrinningsområde (680403-149014) som SMHI kallar för Ovan 680291-149266. Medelhöjden är 224 meter över havet och ytan är 13,11 kvadratkilometer. Räknas de 304 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 2 302,35 kvadratkilometer. Voxnan som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 107 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (78 procent). Avrinningsområdet har 0,11 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0,8 procent. Se även Lista över insjöar i Ovanåkers kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Farbesbosjön på VISS
Finnstjärnen, Hälsingland

Finnstjärnen är en sjö i Ovanåkers kommun i Hälsingland och ingår i Ljusnans huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0431 kvadratkilometer och ligger 160 meter över havet. Delavrinningsområde Finnstjärnen ingår i det delavrinningsområde (681239-150698) som SMHI kallar för Ovan Ålakarsbäcken. Medelhöjden är 181 meter över havet och ytan är 23,13 kvadratkilometer. Räknas de 16 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 203,39 kvadratkilometer. Hässjaån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 78 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (82 procent). Avrinningsområdet har 0,04 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0,2 procent. Se även Lista över insjöar i Ovanåkers kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Finnstjärnen (Finnstjärn) på VISS
Fisklösen (Voxna socken, Hälsingland)

Fisklösen är en sjö i Ovanåkers kommun i Hälsingland och ingår i Ljusnans huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Ovanåkers kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Grevtjärnen

Grevtjärnen är en sjö i Ovanåkers kommun i Hälsingland och ingår i Ljusnans huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,159 kvadratkilometer och ligger 228 meter över havet. Delavrinningsområde Grevtjärnen ingår i det delavrinningsområde (682398-150613) som SMHI kallar för Inloppet i Lång-Rösten. Medelhöjden är 228 meter över havet och ytan är 13,78 kvadratkilometer. Räknas de 29 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 207,14 kvadratkilometer. Rösteån (Vinnfarsån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 86 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (83 procent). Avrinningsområdet har 0,16 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,2 procent. Se även Lista över insjöar i Ovanåkers kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Grevtjärnen (Grevtjärn) på VISS