NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Aldeia paroquial de Gammelstad

A aldeia paroquial de Gammelstad (em sueco: Gammelstads kyrkstad; ouça a pronúncia) ou Gamelstádio é uma aldeia paroquial (kyrkstad) do norte da Suécia. Está situada na localidade de Gammelstad, a 10 quilômetros a noroeste da cidade de Luleå, na província de Norrbotten. É considerada a aldeia paroquial melhor conservada na Escandinávia, e foi classificada como Património Mundial pela UNESCO em 1996. Seu interesse patrimonial reside na sua igreja de pedra - a Igreja de Nederluleå do século XV, em torno da qual foram construídas no século XVII mais de 400 casinhas de madeira, nas quais as pessoas residiam quando vinham aos serviços religiosos ou ao mercado local. Estas habitações temporárias formavam pequenas ruelas em redor da igreja, segundo o costume medieval, e estavam acompanhadas de pequenos estábulos (hoje em dia 5, de um conjunto que chegou a atingir os 350 em 1817). Referências Bibliografia Ligações externas Media relacionados com Aldeia paroquial de Gammelstad no Wikimedia Commons «Gammelstads kyrkstad» (em sueco). Riksantikvariämbetet (Autoridade Nacional da Herança Cultural). Consultado em 13 de maio de 2019
Гаммельстад

Гаммельстад (швед. Gammelstad) — церковный городок в лене Норрботтен в Швеции, объект Всемирного наследия ЮНЕСКО. Внесён в список в 1996 году. Гаммельстад расположен примерно в десяти километрах от центра лена города Лулео. История Гаммельстада начинается примерно с XIII века. Тогда он назывался Лулео и был важным местом торговли между Финляндией и Стокгольмом. В XIII веке Гаммельсад был маленьким поселением, расположенным на острове. В 1621 году он был объявлен городом, но в 1649 году был перенесён на настоящее местоположение Лулео из-за поднятия земной коры. На протяжении более 100 лет оба места развивались параллельно. Гаммелстад является одним из многих существовавших ранее в Швеции церковных городков. Церковный городок был центром обширного прихода. Из-за низкой плотности населения, которое в Средние века не превышало 2000 человек и больших расстояний между деревнями, относившимся к одному приходу, прихожане не успевали за один день сходить в церковь и вернуться домой. Поэтому вокруг церквей стали строить избушки, в которых могли переночевать пришедшие издалека прихожание. Так возникли церковные городки. Традиционно избушки были очень простые. Они остаются простыми и по сей день, в них есть электричество, но нет канализации и центрального отопления. Почти все избушки принадлежат частным лицам. Церковные городки были удобным местом встреч жителей разных отдалённых местностей, поэтому церковные городки были не только религиозными, но и торговыми центрами, а также важным местом для общения и распространения новостей. Сохранившаяся до наших дней лютеранская церковь Недерлюлео относится к XV веку. Церковь окружают 408 деревянных домов, которые были построены примерно в XVII веке. Ссылки Медиафайлы по теме Гаммельстад на Викискладе Официальный сайт Описание на сайте ЮНЕСКО
Gammelstads kyrkstad

Gammelstads kyrkstad är en samling kyrkstugor och kyrkstall kring Nederluleå kyrka i Gammelstad utanför Luleå, där långväga sockenbor hade sin fasta punkt vid kyrkobesök. Området är sedan 1996 upptaget på UNESCO:s världsarvslista. Kyrkstaden är landets största och bäst bevarade kyrkstad med 404 stugor uppdelade i 552 kammare. Världsarvsområdet innefattar "kyrkan, omgiven av kyrkstaden, de gamla stadskvarteren, de offentliga byggnaderna och delar av den yngre permanenta bebyggelsen". Bland alla byggnader kan, förutom Nederluleå kyrka nämnas Betelkapellet, som är världsarvets besökscenter, Separatiststugan, Sockenmagasinet och Sockenstugan. Historia Det äldsta belägget för Gammelstads kyrkstad finns i Johannes Bureus skildring av sitt besök här julen år 1600: Från början hade folk från samma by sina stugor intill varandra och vid byarnas olika infarter till kyrkan. Gammelstads kyrkstad har aldrig härjats av någon stor brand och förnyelsen har skett sakta och stegvis. Många av dagens kyrkstugor fanns 1817, då den första detaljerade kartan ritades, och av dessa kan ett flertal ha existerat 100 år tidigare. De unga och de gamla samlades på olika helger till kyrkbesök, nöjen och handel i Gammelstad. Man störde inte varandra och slapp trängas i stugorna. Några var tvungna att vara hemma och sköta om gården och djuren. Kyrkhelgerna delades in i gammeldoms- och ungdomshelger. Nyår, trettondagen, Marie bebådelse, Pingst och Mikaeli var ungdomshelger. Gammeldomshelger var Påsk, Gammelmidsommar, 1:a och 4:e Böndagen och Julhelgen. I gamla tider var det vanligt att ungdomar som funnit varandra under en kyrkhelg senare lät sig vigas i en kyrkstuga. Bröllop i kyrkan var sällsynta till långt in på 1900-talet. Folkskolläraren Gustav Granberg (född 1891) publicerade 1916 dikten Mikaelihelgen i Gammelstad om hur kyrkstugehelgsfirande kunde te sig kring sekelskiftet 1800 till 1900. Världsarvsmotivering Gammelstads kyrkstad upptogs 1996 på Unescos världsarvslista. Världsarvskommitténs motivering för detta löd: Referenser Vidare läsning Anker, Leif; Litzell Gunilla, Lundberg Bengt A. (2002). Världsarv i Sverige (1. [uppl.]). Stockholm: Riksantikvarieämbetets förl. sid. 119-126. Libris 8432145. ISBN 91-7209-248-3 Världsarv i Sverige. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. 2014. Libris 16558890. ISBN 9789172096820 Externa länkar Riksantikvarieämbetet - Gammelstads kyrkstad (svenska) Gammelstads kyrkstad (officiell webbplats) (engelska)(svenska)(tyska) UNESCO World Heritage Centre - Church Village of Gammelstad, Luleå (engelska) Wikimedia Commons har media som rör Gammelstads kyrkstad.
Гаммельстад

Гаммельстад (швед. Gammelstad) — церковне містечко в Швеції, об'єкт Всесвітньої спадщини ЮНЕСКО. Занесений до списку в 1996 році. Гаммельстад розташований приблизно за п'ять кілометрів від міста Лулео. Гаммельстад був одним з багатьох церковних містечок, що колись існували у Швеції. Церковне містечко було центром великої парафії. Через малу щільність населення і великих відстаней між селами, що відносились до однієї парафії, парафіяни не встигали за один день сходити до церкви і повернутися додому. Тому навколо церков почали будувати будинки, в яких могли переночувати парафіяни. Так виникли церковні містечка. Церковні містечка були зручним місцем зустрічей мешканців різних віддалених місцевостей, тому церковні містечка були не тільки релігійними, але й торговими центрами. Церковне містечко Гаммельстад виникло в XII столітті. Церква, що збереглась до наших днів, належить до XIV століття. Навколо церкви 424 дерев'яних будинки. Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Гаммельстад Офіційний сайт Опис на сайті ЮНЕСКО [Архівовано 1 січня 2007 у Wayback Machine.]
Djuptjärnen (Vilhelmina socken, Lappland, 716106-155756)

Djuptjärnen är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,158 kvadratkilometer och ligger 363,5 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Risån. Delavrinningsområde Djuptjärnen ingår i det delavrinningsområde (716209-155812) som SMHI kallar för Utloppet av Djuptjärnen. Medelhöjden är 384 meter över havet och ytan är 3,3 kvadratkilometer. Räknas de 23 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 307,6 kvadratkilometer. Risån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 295 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (60 procent) och sankmarker (27 procent). Avrinningsområdet har 0,15 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 4,4 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Djuptjärnen på VISS
Durrenjaure (Vilhelmina socken, Lappland)

Durrenjaure är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,199 kvadratkilometer och ligger 797,9 meter över havet. Durrenjaure ligger i Vardo- Laster- och Fjällfjällen Natura 2000-område. Delavrinningsområde Durrenjaure ingår i det delavrinningsområde (722546-144798) som SMHI kallar för Utloppet av Durrenjaure. Medelhöjden är 906 meter över havet och ytan är 2,33 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 392 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av kalfjäll (91 procent). Avrinningsområdet har 0,21 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 8,8 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Durrenjaure på VISS
Dårestjärnen

Dårestjärnen är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,109 kvadratkilometer och ligger 360,9 meter över havet. Delavrinningsområde Dårestjärnen ingår i det delavrinningsområde (714150-154437) som SMHI kallar för Mynnar i Latikbäcken. Medelhöjden är 378 meter över havet och ytan är 20,26 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 234 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (66 procent) och sankmarker (32 procent). Avrinningsområdet har 0,11 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0,5 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Dårestjärnen på VISS
Elaktjärnen, Lappland

Elaktjärnen är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,103 kvadratkilometer och ligger 353 meter över havet. Delavrinningsområde Elaktjärnen ingår i det delavrinningsområde (715665-155794) som SMHI kallar för Utloppet av Elaktjärnen. Medelhöjden är 401 meter över havet och ytan är 7,21 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 243 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (80 procent). Avrinningsområdet har 0,1 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,4 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Elaktjärnen på VISS
Farfarstjärnen (Vilhelmina socken, Lappland)

Farfarstjärnen är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,164 kvadratkilometer och ligger 381 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Farfarstjärnbäcken. Delavrinningsområde Farfarstjärnen ingår i det delavrinningsområde (715152-156882) som SMHI kallar för Utloppet av Farfarstjärnen. Medelhöjden är 383 meter över havet och ytan är 0,87 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 18,76 kvadratkilometer. Farfarstjärnbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 238 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av sankmarker (63 procent). Avrinningsområdet har 0,16 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 18,7 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Farfarstjärnen på VISS
Fatsjön (Vilhelmina socken, Lappland, 716265-156872)

Fatsjön är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 1,86 kvadratkilometer och ligger 426 meter över havet. Delavrinningsområde Fatsjön ingår i det delavrinningsområde (716426-156742) som SMHI kallar för Utloppet av Fatsjön. Medelhöjden är 438 meter över havet och ytan är 6,23 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 316 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (53 procent) och sankmarker (13 procent). Avrinningsområdet har 1,86 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 29,9 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Fatsjön på VISS
Fetsjön (Vilhelmina socken, Lappland, 723123-147578)

Fetsjön är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,231 kvadratkilometer och ligger 933 meter över havet. Fetsjön ligger i Marsfjället Natura 2000-område. Delavrinningsområde Fetsjön ingår i det delavrinningsområde (723194-147590) som SMHI kallar för Utloppet av Fetsjön. Medelhöjden är 981 meter över havet och ytan är 4,7 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 383 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av kalfjäll (94 procent). Avrinningsområdet har 0,3 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 6,4 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Fetsjön på VISS
Fettsjön

Fettsjön är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,127 kvadratkilometer och ligger 619,1 meter över havet. Fettsjön ligger i Njakafjäll Natura 2000-område. Delavrinningsområde Fettsjön ingår i det delavrinningsområde (720231-149020) som SMHI kallar för Utloppet av Vuollelite. Medelhöjden är 596 meter över havet och ytan är 16,16 kvadratkilometer. Räknas de 185 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 1 806,29 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Ångermanälven mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (78 procent). Avrinningsområdet har 1,63 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 10,1 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Fettsjön på VISS
Fisklössjön, Lappland

Fisklössjön är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,104 kvadratkilometer och ligger 579 meter över havet. Fisklössjön ligger i Njakafjäll Natura 2000-område. Delavrinningsområde Fisklössjön ingår i det delavrinningsområde (720349-149615) som SMHI kallar för Namn saknas. Medelhöjden är 520 meter över havet och ytan är 40,45 kvadratkilometer. Räknas de 186 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 1 846,74 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Ångermanälven mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (91 procent). Avrinningsområdet har 0,6 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,5 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Fisklössjön på VISS
Flatatjärnen, Lappland

Flatatjärnen är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0365 kvadratkilometer och ligger 599,1 meter över havet. Vid provfiske har elritsa och öring fångats i sjön. Delavrinningsområde Flatatjärnen ingår i det delavrinningsområde (720697-148928) som SMHI kallar för Mynnar i Grubbsjöbäcken. Medelhöjden är 635 meter över havet och ytan är 0,73 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 5, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 5 vattendrag innan det når havet efter 355 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (95 procent). Avrinningsområdet har 0,04 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 5 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Flatatjärnen (Flatatjärn) på VISS
Fräkensjön, Lappland

Fräkensjön är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,149 kvadratkilometer och ligger 354,5 meter över havet. Delavrinningsområde Fräkensjön ingår i det delavrinningsområde (716904-155022) som SMHI kallar för Mynnar i Vojmåns vattendragsyta. Medelhöjden är 389 meter över havet och ytan är 29,54 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Siksjöbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 291 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (72 procent) och sankmarker (11 procent). Avrinningsområdet har 2,46 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 8,3 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Fräkentjärnen (Vilhelmina socken, Lappland)

Fräkentjärnen är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,162 kvadratkilometer och ligger 369,2 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Aronsjöbäcken. Delavrinningsområde Fräkentjärnen ingår i det delavrinningsområde (718015-153999) som SMHI kallar för Utloppet av Fräkentjärnen. Medelhöjden är 392 meter över havet och ytan är 2,22 kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 16,31 kvadratkilometer. Aronsjöbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 281 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (79 procent) och sankmarker (14 procent). Avrinningsområdet har 0,16 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 7,1 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Fäbodsjön (Vilhelmina socken, Lappland)

Fäbodsjön är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,179 kvadratkilometer och ligger 386 meter över havet. Delavrinningsområde Fäbodsjön ingår i det delavrinningsområde (715266-155410) som SMHI kallar för Mynnar i Stor-Sämsjön. Medelhöjden är 389 meter över havet och ytan är 23,7 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 247 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (77 procent) och sankmarker (16 procent). Avrinningsområdet har 0,8 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 3,4 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Fäbodsjön på VISS
Gagnessjön

Gagnessjön är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,44 kvadratkilometer och ligger 582 meter över havet. Delavrinningsområde Gagnessjön ingår i det delavrinningsområde (721464-146658) som SMHI kallar för Utloppet av Kultsjön. Medelhöjden är 623 meter över havet och ytan är 201,2 kvadratkilometer. Räknas de 169 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 1 704,92 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Ångermanälven mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (55 procent). Avrinningsområdet har 53,93 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 26,8 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 2 kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Gagnessjön på VISS
Gortestjärnen

Gortestjärnen är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,107 kvadratkilometer och ligger 342,3 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Rismyrbäcken. Delavrinningsområde Gortestjärnen ingår i det delavrinningsområde (717470-152281) som SMHI kallar för Utloppet av Gortestjärnen. Medelhöjden är 351 meter över havet och ytan är 0,52 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 19,93 kvadratkilometer. Rismyrbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 290 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (34 procent) och öppen mark (37 procent). Avrinningsområdet har 0,11 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 20,3 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Gransjön

Gransjön is een meer in de gemeente Vilhelmina in Lapland en maakt deel uit van het stroomgebied van de Lögdeälven. Het meer heeft een oppervlakte van 3,36 vierkante kilometer en ligt 496 meter boven zeeniveau. Gransjön ligt in het Natura 2000-gebied van de Lögdeälven. Het water van het meer wordt afgevoerd door de rivier Lögdeälven (Lögdan).
Gransjön (Vilhelmina socken, Lappland, 715911-158246)

Gransjön är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Lögdeälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 3,36 kvadratkilometer och ligger 496 meter över havet. Gransjön ligger i Lögdeälven Natura 2000-område. Sjön avvattnas av vattendraget Lögdeälven (Lögdån). Delavrinningsområde Gransjön ingår i det delavrinningsområde (716063-158116) som SMHI kallar för Utloppet av Gransjön. Medelhöjden är 520 meter över havet och ytan är 15,35 kvadratkilometer. Räknas de 11 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 69,86 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Lögdeälven (Lögdån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (53 procent) och sankmarker (17 procent). Avrinningsområdet har 3,36 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 21,9 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Gransjön på VISS