NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Solberga kyrka, Västergötland

Solberga kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Åsarps församling (före 1998 Solberga församling) i Skara stift. Den ligger i den sydligaste delen av Falköpings kommun. Kyrkobyggnaden Under 1100-talet eller 1200-talets första hälft uppfördes väl synlig på en hög kulle en stenkyrka i romansk stil. På 1700-talet byggde man i väster till ett tvåvånings vapenhus i trä. Enligt arkivuppgifter ska ett tidigare vapenhus ha funnits vid södra långsidan, men fick vid en renovering 1863 sin nuvarande placering vid västra gaveln. Kyrkans ingång finns i väster och går genom vapenhuset. I kyrkorummet märks takmålningarna med bibelcitat inom lagerkransar från 1760 utförda av Fredrik Wallin från Hjo. Hela målningen omslutes vid takfrisen av en bred bård av blad. År 1923 murades det korfönster som fanns över altaret igen och i koret tillkom en väggmålning som utgör altartavla. År 1973 gjordes en inre renovering då kyrkan målades om, elvärme installerades och bänkarna i koret togs bort varvid bänkavståndet ökades. På läktarens norrsida är den gamla bänktypen bevarad. Klockstapel och klockor I klockstapeln av trä hänger två klockor. Storklockan är av en senmedeltida typ och saknar inskrifter. Lillklockan är gjuten i Skara 1774. Inventarier Dopfunt av sandsten tillverkad omkring år 1200 i två delar med höjden 75 cm. Cuppan är cylindrisk med rundad undersida. Upptill och nedtill motgående repstavar. Foten är rund med skrånande översida. Den avslutas upptill med en kraftig repstav. Centralt uttömningshål. Predikstolen och altaruppsatsen härstammar från början av 1800-talet. Ljuskrona av malm härstammar från 1700-talet. Från 1700-talet är en kollekthåv med ringklocka, en kyrkstöt och ett alnmått. Basunängeln över koret är snidad 1775 av Jöns Lindberg. Kormattan från 1967 är tillverkad av Agda Österberg Orgel Orgeln på läktaren i väster är tillverkad 1926 av Nordfors & Co. Den används inte, men pipverket står kvar i ursprungligt skick inne i orgelhuset och ute i tornrummet förvaras spelbord och pedal. En digitalorgel används istället som huvudinstrument. Bilder Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Falbygdens släktforskarförening Wikimedia Commons har media som rör Solberga kyrka, Västergötland. Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 156. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 322-323. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 202. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Solberga kyrka, Västergötland.
Solberga prästgård

Solberga prästgård är en tidigare prästgård i Älvsjö i Söderort inom Stockholms kommun. Gården och framförallt det närliggande berget har gett namn åt stadsdelen Solberga. 1961 inköptes marken av Stockholms kommun men gården var prästbostad fram till 1972. För närvarande (2020) disponeras den av Riksförbundet för Social och Mental Hälsa, RSMH under namnet Solbergagården. Historik Redan under järnåldern var platsen bebodd och människor begravde sina döda här, som närbelägna gravfält kan vittna om. Solberga gård nämns på Solbergas äldsta karta från 1636. Då bestod gårdens ägor av Wästergärdet, Östergärdet och en Engsgårdsvall. Gården blev under 1600-talet donerad till Brännkyrka församling som kyrkoherdeboställe, avsöndrat från Örby slott. Tidigare hade gården omtalats som "Presteboled" (1539) respektive "Preste Gården (1544).På 1700-talet omfattade gården 2 1/3 mantal. Ända fram till 1917 bedrevs jordbruk av sittande kyrkoherde. Den nuvarande byggnaden tillkom 1916-19 och uppfördes efter ritningar av arkitekt Hakon Ahlberg. Den äldre anläggningen, från 1820-talet, av vilka inte några byggnader återstår, bestod av huvudbyggnad, två flyglar, arrendatorbostad, ladugård, magasin, stall och den så kallade bastun. Den äldre anläggningen finns omnämnd i Årstafruns dagbok i februari 1815 där hon skriver om "en byggnad efter stora planer åt Comministern". Efter att ha besett byggnaden under juli 1827 konstateras rörande byggnaden "som var ganska bra och vacker". Bastun, en knuttimrad ryggåsstuga från början av 1800-talet, revs 1955. Den sista återstående byggnaden från 1820-talsepoken, ett magasin, förstördes av brand under 1970-talet. Bilder Publikationer med koppling till prästgården Brannius, J. W. De paroecia Braenkyrka. Avhandling framlagd 1769 vid Uppsala universitet om Brännkyrka socken. Brannius uppväxt på Solberga prästgård, son till komministern, Johannes Brannius. Andersson, L. G. Prästgårdsminnen från Vagnhärad och Brännkyrka, Nordiska Museet, 1957. Andersson uppväxt på Solberga prästgård, son till komministern, Lars Andersson. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Solberga prästgård. Solbergagårdens webbplats RSMH:s webbplats
Solbergagymnasiet

Solbergagymnasiet är en gymnasieskola i Arvika, bildad 1968 genom en ombildning av Arvika högre allmänna läroverk. Verksamhet Solbergagymnasiet är en av två kommunala gymnasieenheter i Arvika, varav den andra är Taserudsgymnasiet. Solbergagymnasiet har fyra program: Ekonomiprogrammet, Samhällsvetenskapsprogrammet, Naturvetenskapsprogrammet, Teknikprogrammet. På skolan arbetar 78 lärare och det finns 36 klasser och 50 klassrum. Skolan ligger i centrala Arvika, nära Trefaldighetskyrkan, och simhallen. På gymnasiet går cirka 500 elever.[källa behövs] Solbergagymnasiet i fiktionen I Jonas Gardells romantrilogi Torka aldrig tårar utan handskar tar huvudpersonen Rasmus studenten från Solbergagymnasiet. Några scener i tv-serien som bygger på böckerna utspelar sig på skolan. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Solbergagymnasiet. Skolans webbplats Källor
Solbergaskolan, Visby

Solbergaskolan är den största grundskolan i Visby på Gotland. Historia Skolan hette tidigare Östra Folkskolan och invigdes den 11 november 1893. Den 1847 färdigställda folkskolan på Sankt Hansgatan hade inom kort blivit för liten, och i slutet av 1880-talet började man planera en ny skola. Stadsarkitekt Valgren fick 1888 i uppdrag att utföra ritningarna till skolhuset, och skapade en enkel träbyggnad. Skolrådet ansåg sig dock efterhand önska en pampigare skolbyggnad, och vände sig istället till arkitekten Magnus Isæus hans förslag var en medeltidsinspirerad röd tegelborg. Isæus avled dock samma år, och Per Ulrik Stenhammar fick uppdraget att färdigställa hans byggnad. Stenhammar valde i stället putsade fasader med huggen sten i fönster- och dörromfattningar, men anslöt sig till Isæus' utförande. På 1940-talet inreddes skolans vind och byggnaden försågs med en tillbyggnad efter ritningar av Arvid Stille. Skolan har fått sitt namn från det närbelägna Solberga kloster. 2020-tal Nuförtiden omfattar skolan en grundskola med årskurs 4–9, skolbarnsomsorg och lokalintegrerad särskola. Skolan tar i första hand emot elever från norra delen av Visby, Väskinde och Bro. Antal barn/elever är 771 stycken. Skolporten och Gutavallen Strax söder om Solbergaskolan, nära Kvarntornet i Visby ringmur, finns gång- och bilporten känd som Skolporten, öppnad 1894 för att underlätta passage mellan innerstaden och skolan. Intill skolan ligger också Gutavallen, Gotlands nationalarena för fotboll och friidrott, invigd 27 maj 1927. Referenser Externa länkar Solbergaskolans webbplats
Soldatkyrkan

Soldatkyrkan, kapell som ligger utmed Kungsbäcksvägen centralt i Gävle. Kapellet ägs av stiftelsen Sällskapet Hälsinge regemente och ligger inom Gävle Heliga Trefaldighets församling. Kyrkobyggnaden Soldatkyrkan uppfördes som flygelbyggnad till Soldathemmet och invigdes 1916 av ärkebiskop Nathan Söderblom. Kyrkan nyttjas för kyrkliga förrättningar såsom vigsel, dop och begravning. Vägg i vägg med kapellet ligger Soldathemmet där man kan ha dopkaffe eller bröllopfest. Strax väster om kapellet vid andra sidan vägen finns en fristående klockstapel uppförd 1915. Klockstapeln är en förminskad kopia av stapeln vid Ljusdals kyrka. I stapeln hänger två kyrkklockor. Inventarier Vid kyrkorummets norra vägg står en predikstol som tillkom 1918. Predikstolen är tillverkad i regementets egen verkstad. Orgeln med elva stämmor är samtida med kyrkan och byggd av Åkerman & Lund Orgelbyggeri. Tillhörande orgelfasad är ritad av arkitekt Fredrik Falkenberg. Vid södra sidan står en dopfunt från 1920. Referenser Soldatkyrkan, Gävle på kyrkokartan.se Soldathemmet, hemsida Heliga Trefaldighets församling informerar
Sollen

Sollen är en ö i sjön Amungen i Dalarna. I sjön, strax öster om ön, går gränsen till Hälsingland. Sollen ägs till större delen av Rättvik/Boda jordägarsamfällighets förening. Det finns även en äldre privatägd jordbruksfastighet på ön som heter Bragdens, belägen på öns södra del. Ön är cirka 3 km lång och ytan uppgår till cirka 300 hektar. På ön finns några arrenderade fritidsfastigheter.
Sollentuna centrum

Sollentuna centrum utgör den centrala delen av Sollentuna kommun, belägen i stadsdelen Tureberg. Ursprungligen var centrum för Sollentuna kyrkbyn vid Sollentuna kyrka som ligger mellan Norrviken och Rotebro. När Norrviken 1929 etablerades som municipalsamhälle, inrättades flera förvaltningar inom dess område. På 1940-talet flyttades förvaltningsorganen i Sollentuna från Norrviken till Tureberg, varför Tureberg nu blivit ett naturligt centrum för kommunen. Området väster om pendeltågsstationen, där bland annat Rättscentrum Sollentuna med tingshus, häkte och polishus är beläget kallas Bagarby. Köpcentret Köpcentret med samma namn invigdes den 13 november 1975 av kung Carl XVI Gustaf. År 2007–2010 pågick en utbyggnad och modernisering av Sollentuna köpcentrum som stod klart i slutet av 2010, då utrymmet hade fördubblats. Det är nu ett av Stockholms största köpcentrum med cirka 120 butiker och 1 500 parkeringsplatser. Dessutom har ett nytt bostadsområde med centrumbebyggelse byggts i anknytning till centrumet. I samband med ombyggnationen har Sollentunavägen smalnats av från fyra till två filer. Centrumet har fyra olika shoppingstråk som alla har sitt eget uttryckssätt med färg, form och butiksutbud. I juni 2011 utsågs Sollentuna Centrum till vinnare i den internationella tävlingen ICSC Shopping Centre Awards vid en ceremoni i Paris. Sollentuna Centrum ägs av Thon Property AB. Pendeltågsstationen I anslutning till Sollentuna centrum ligger pendeltågsstationen Sollentuna. År 1976 byggdes en bussterminal i anslutning till stationen. Bussterminalen moderniserades 1998. Referenser Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sollentuna centrum.
Sollentunaholm

Sollentunaholms herrgård är en herrgård i kommundelen Norrviken inom Sollentuna kommun i Stockholms län. Den uppfördes på 1640-talet av landshövding Johan Berendes d.y. Till ägorna fördes byarna Sollentuna kyrkby, Kista och Skillinge. Sätesbyggnaden uppfördes på "Sollentunaholmen", som omnämns redan under Vasatiden (Ransakningar, 1667–68), invid sjön Norrviken, rakt öster om Sollentuna kyrka. Mangårdsbyggnaden eldhärjades både på 1700-talet och 1800-talet. Den nuvarande byggnaden uppfördes 1902 som tjänstebostad åt direktören för Jästfabriken i Rotebro, den dåvarande ägaren. Av de ursprungliga flygelbyggnader från 1600-talet brann den ena ner omkring 1880 och den andra brändes ner som "brandövning" av brandkåren på 1960-talet, då byggnaderna förvaltades av Sollentuna kommun. Under 1900-talets början byggdes de ekonomibyggnader som fortfarande står kvar väster om järnvägen, vilka nu används för skolverksamhet och mindre företag. Sollentunaholm är idag en privatbostad. I Sollentunaholmsparken finns en runsten (Upplands runinskrifter 103), ursprungligen från Ytterby på Järvafältet. På höjden mellan Sollentunaholm och Sollentuna kyrka fanns rundningsstolpen (allmänt kallad Maratonpelaren) för maratonloppet under Olympiska sommarspelen 1912. Vid jubileumsmaraton 2012 flyttades stolpen till en plats utanför kyrkans stiglucka för att de anmälda löparna skulle rymmas att vända. Flyttningen medförde ett markbyte mellan kommun och församling. Externa länkar Sollentunaholm i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883 Sollentunaholm i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Sollentunavallen

Sollentunavallen är den största idrottsplatsen i Sollentuna kommun i Stockholms län. Idrottsplatsen invigdes i samband med det SM i friidrott som genomfördes 14–18 augusti 1969 och som arrangerades av Turebergs FK. Huvuddelen av vallen, som ligger i ett gammalt grustag i Stockholmsåsen, består av en gräsplan med omkringliggande löpbanor. Läktarna runtomkring rymmer cirka 4500 personer. Bredvid huvudplanen ligger även en konstgräsplan som vintertid används som bandyplan av Helenelunds IK. Publikkapaciteten för bandyplanen är cirka 800 personer. På Sollentunavallen ligger även kommunens två ishallar som används av både lag och boende i kommunen. Den senare beslutade Sollentuna kommun att bygga i början av januari 2007, denna togs i drift den 8 oktober samma år. Svenska mästerskapen i friidrott har avgjorts fem gånger på Sollentunavallen, 1969, 1971, 1995, 2006 och 2016. Varje år avgörs även ett Grand Prix i friidrott här. 12-14 september 2008 anordnades svenska skolmästerskapen i friidrott på anläggningen . Idrottsplatsen med sitt läge intill havsviken Edsviken föreslogs av lokalpolitiker 2005 bli bebyggd med bostäder. Förslaget möttes av protester från lokalbefolkningen. Bostadsplanerna är sedan dess nedlagda. I september 2013 påbörjades bygget av Sollentuna friidrottshall. Hallen planerades bli klar år 2015, men försenades på grund av svåra markförhållanden och hallen invigdes först den 20 november 2016. År 2009 byggdes en skatepark i närheten som firade sitt 10-årsjubileum den 21 september 2019. Galleri Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sollentunavallen.﻿
Sollyckans kyrka

Sollyckans kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Varbergs församling i Göteborgs stift. Den ligger vid stadsdelen Håsten i östra Varberg. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes efter ritningar av Jerk Alton och invigdes 26 juni 2005 av biskop Carl Axel Aurelius. Kyrkorummet har en åttakantig planform. Interiör och inventarier Altarfönstret har en glasmålning med motivet Jakobs trappa (1 Mosebok 28:12). Ovanför altaret hänger ett ikonkors. Vänster om altaret står ett processionskors. Externa länkar Varbergs församling informerar Sveriges Radio Wikimedia Commons har media som rör Sollyckans kyrka.
Solna Centrum (köpcentrum)

Solna Centrum är ett köpcentrum beläget i stadsdelen Skytteholm mellan stadsdelarna Hagalund, Råsunda och Huvudsta inom Solna kommun, Stockholms län. Det är ett av Stockholmsregionens största centra med fler än 95 butiker och 22 restauranger. Inglasningen öppnades 1989 och en omfattande renovering av anläggningen genomfördes 2010–2013. Centrum ligger cirka fem kilometer nordväst om Stockholms city i anslutning till tunnelbanans blå linje. Anläggningen ägs sedan 1 februari 2022 av Alecta Fastigheter. Historia Byggnationen av Solna Centrum påbörjades år 1960 och det invigdes 18 september 1965, Det var vid den tiden ett av regionens modernaste centrum. Arkitekten Sture Frölén hade fått uppdrag både att rita planen och att utforma samtliga byggnader i centrum, både de kommersiella och de offentliga. Ytterligare ett viktigt årtal är 1975 då HM Konung Carl XVI Gustaf den 21 augusti invigde tunnelbanan och bussterminalen i anslutning till centrum. 1989 renoverades Solna Centrum och blev ett inomhuscentrum och blir ett av de första i en lång rad av shoppingcenter i Stockholmsregionen. Huvudansvarig arkitekt var Ivar Krepp, den konstnärliga utsmyckningen stod Bo Ahlsén och Hans Lindström för. Här kan närheten till kulturen i Filmstaden ses bland annat med Hollywoodtrappan med avbildade klassiska och odödliga filmstjärnor. Med sina 100 butiker och serviceställen samt ca 20 matställen utsågs Solna Centrum till årets köpcentrum både 1990 och 1993. I augusti 2001 invigdes den nya överdäckade och utökade Hotellgatan av kommunstyrelsens dåvarande ordförande Anders Gustâv och Rodamco Sveriges VD Lars Söderblom. Solna Centrum utnämndes den 15 februari 2002 till årets köpcentrum av Retail Awards. I slutet av oktober 2005 upphörde Guldhyttan med sin verksamhet och därmed försvann den sista butiken som var med om Solna Centrums invigning. Under vintern 2010 påbörjades en omfattande renovering av Solna Centrum för att utöka butiksytorna, modernisera inredningen och för att öka tillgängligheten genom att installera rulltrappor. I november 2011 var renoveringen slutförd. Kommunikationer Tunnelbanans blå linje mot Akalla har station i närheten. Det finns även pendeltåg till Solna station som ligger cirka en kilometer från Solna Centrum; därifrån går bussar eller spårvagn till Solna Centrum Norra. Det går även flera busslinjer mellan Odenplan och Solna Centrums ingångar från Solnavägen och Solna stadshus alldeles intill centrumet. På Tvärbanan går spårvagnar från Sickla till Solna station med en hållplats vid Solna Centrum. Se även Huvudsta Centrum Mall of Scandinavia Referenser Externa länkar Solnacentrum.se Nya Solna C - info om ombyggnaden 2010 Solna City-projektet
Solna stadshus

Solna stadshus ligger vid Stadshusgången 2 i Solna kommun och hyser kommunens administration. Historik Solnas gamla kommunalhus var Borgmästarvillan vid Karolinska vägen 29 i Solnadal. Byggnaden uppfördes 1874 som fattighus. 1906 inrättades här ett epidemisjukhus och därefter fungerade huset som kommunalkontor. Solna centrum anlades i mitten av 1960-talet i stadsdelen Skytteholm, gränsande till Hagalund. Här uppfördes bibliotek, restauranger, affärer och en ny kommunal förvaltningsbyggnad enligt arkitekten Sture Fröléns ritningar. Stadshuset som restes 1961–1966 i femton våningar gavs en distinkt utformning där fasaden präglas av stora enluftsfönster i samspel med smala betongelement. Fullmäktigesalen förlades till en lågdel i norr. Under 1980-talet glasades Solna Centrum in och byggnaderna kopplades ihop. Byggnadens ursprungliga arkitektur är så gott som oförändrad och fungerar fortfarande som kommunhus. Referenser Bebyggelseregistrets byggnadspresentation
Solparken

Solparken är en mindre park vid Råsundavägen i centrala Råsunda i Solna strax norr om Stockholm. Parken omges av stora hyresfastigheter från början av 1900-talet av stort kulturhistoriskt värde. Parken var en del av den nya stadsdel som började uppföras kring 1910. En ombyggnad av parken skedde 2005 när ett nytt öppet vattensystem anlades, syfte är att fördröja och rena dagvattnet från Råsundavägen innan det rinner vidare ned mot Råstasjön. Vattensystemet har formen av en stensatt bäck som rinner ned till en damm. Ombyggnationen anpassades till den gamla parken, som domineras av höga granar som idag har växt sig högre än de omkringliggande bostadshusen. Gång- och cykeltunneln under Råsundavägen från Erik Sandbergs gata till Solparken är med i en scen i filmen Beck - Den svaga länken. Scenen är bara inspelad i tunneln, men man kan i filmen se en del av parken innan det helt plötsligt är filmat i en helt annan park. Bilder Solparken hösten 2009. Referenser
Solsidan, Nacka kommun

Solsidan är ett villaområde och en station för Saltsjöbanan i Saltsjöbaden, Nacka kommun. Bebyggelsen uppfördes huvudsakligen under 1930- till 1950-talen. TV-serien Solsidan från 2010 utspelar sig i området. Historia och bebyggelse De centrala delarna av Solsidan täcker de forna inägorna hos hemmanet Vårgärdet. Det är tidigast belagt i skrift 1587 (Wårdkerr) men låg öde redan på 1720-talet. Därav kommer namnet på havsviken Vårgärdssjön och Vårgärdsvägen. Gårdens bebyggelse låg i sluttningen söder om nuvarande järnvägsstationens plats. Solsidan började bebyggas kort efter 1910. Huvuddelen av bebyggelsen uppfördes under 1930- till 1950-talen. Karaktäristiskt för Solsidan är den bergiga terrängen och de branta sluttande sjötomterna. I området finns påkostade villor med tidstypisk karaktär som med tiden kompletterats med modernare bebyggelse. I Solsidan finns exempel på Sveriges främsta villaarkitektur från olika tidsperioder. Flerbostadshus längs Skyttevägen i kvarteret Vaxskivlingen och bostadshus med butik i bottenvåningen i kvarteren Visthusboden uppfördes 1952-1954 efter ritningar av Erik och Tore Ahlsén. Järnvägsstationen Strax intill gårdsbebyggelsen Vårgärdets tidigare placering ligger ändstationen på Saltsjöbanans grenbana Igelboda-Solsidan. Referenser
Solsunda

Solsunda hette fram till 1922 Skuru gård och är belägen i Skuru vid Skurusundet i Nacka kommun. Den herrgårdslika huvudbyggnaden har alltsedan 1900-talets början fungerat som ett vilo- och behandlingshem. Skuru gård skänktes på 1500-talet av Gustav Vasa till Danviks hospital med syfte att inkomsterna från gårdens arrende skulle bidra till hospitalets utgifter. På 1770-talet ägdes gården av majoren Carl Råberg som förbättrade byggnaderna och anlade parken och trädgården. Gården inköptes 1903 av Stockholms sjukhem och användes som konvalescenthem. Mathilda Sundelin blev föreståndare 1919 och köpte 1922 gården och döpte om den till Solsunda vilohem. Hon kvarstod som föreståndare till 1968. På 1940-talet vårdades krigsinvalider från det finska vinterkriget på Solsunda, och 1953-68 polioskadade. De nuvarande ägarna tog över Solsunda 1968 och har sedan dess bedrivit ett behandlingshem för vuxna med psykiska problem. Referenser Externa länkar Skurusund i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883 Skuru i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Sophiahemmet

Sophiahemmet is a private hospital at Norra Djurgården in Stockholm, Sweden. It is associated with the Sophiahemmet University College. Its connection with the royal family goes back to 1884 when nursing education sponsored by Queen Sophia was still being conducted at the university. The private hospital was constructed in 1889 at its current location on Valhallavägen. On 1 January 2016, Princess Sofia, Duchess of Värmland was announced as the honorary president of the hospital, replacing Princess Christina, Mrs. Magnuson, who had served as honorary president since 1972. Gallery References Erik Wilhelm Dahlgren, red (1897). Stockholm: Sveriges hufvudstad : skildrad med anledning af Allmänna konst- och industriutställningen 1897 enligt beslut af Stockholms stadsfullmäktige. Stockholm: J. Beckman. Libris 20803