NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kurfursten (opera)

Kurfursten är ett studentspex i form av en komisk opera i en akt, tillkommen år 2003 vid Kungliga Tekniska högskolan i Stockholm. Musiken är skriven av dåvarande studenten Jonas Sjöstrand, och librettot av professorn i matematik Kimmo Eriksson. Historia Kurfursten uruppfördes i mars 2003 på Kungliga tekniska högskolan i produktion av Mattias Söderhielm, KTH:s Akademiska Operasällskap. Librettot finns även översatt till engelska med titeln The Booth Fairy. Handling Operan utspelar sig i spärren vid Gullmarsplans station på Stockholms tunnelbana, där en kvinna i 25-30-årsåldern arbetar som spärrvakt. Hon har tråkigt på jobbet och busar därför med resenärerna, en lärarinna och hennes skolkande och klottrande elev Sixten. Se även kurfurste Koppen
Kurrholmen

Kurrholmen og Godnatt i Karlskrona i Blekinge län i Sverige er to befæstningstårne, som blev opført 1857-1863. Tårnene er donjoner, en fæstningstype som man har anvendt i Europa siden middelalderen. Allerede under opførelsen blev de to tårne umoderne. På grund af artilleriets tekniske udvikling kunne murværket ikke længere stå imod en beskydning fra de nye, moderne kanoner. Befæstningsplanen for Karlskrona, som omfattede flere lignende tårne, blev derfor aldrig fuldført. Kurholmen og Godnatt er en del af Flådehavnen Karlskrona, der siden 1998 været optaget på UNESCO's Verdensarvsliste.
Kurrholmens kastell

Kurrholmens kastell eller Kurrholmens fästningstorn utanför Karlskrona är en befästning som uppfördes 1860–1863. Det ligger på de små skären Kurrholmarna. Kurrholmens kastell är ett statligt byggnadsminne sedan 25 januari 1935. Det ingår i Örlogsstaden Karlskrona, som blev upptagen på Unescos världsarvslista 1998. Kurrholmens kastell uppfördes efter förslag från major Adolf Lindman som var fortfifikationsbefälhavare i Karlskrona 1855–1859. Han menade att man behövde anlägga en inre befästningslinje på sex mindre skär ett par kilometer utanför örlogshamnen i Karlskrona, som komplement till den yttre befästningslinjen vid Kungsholms fort och Drottningskärs kastell. Av de sex befästningstornen blev dock bara två byggda, förutom Kurrholmens kastell även Godnatt. De två befästningstornen är exempel på kärntorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes, en befästningstyp som sedan medeltiden förekommit i Sverige och övriga Europa. Men dessa två torn blev redan under byggtiden omoderna. Artilleriets tekniska utveckling, bland annat med räfflade eldrör, gjorde att murverken inte kunde stå emot en beskjutning av de nya, moderna kanonerna. Befästningsplanen för Karlskrona, som omfattade ytterligare fyra liknande torn, fullföljdes därför aldrig. Kurrholmens kastell uppfördes efter Godnatt och fick en något enklare utformning. Det har en källarvåning, en batterivåning med plats för tio kanoner och en takvåning. Den runda formen medgav att högst tre pjäser kunde skjuta i samma eldriktning. När tornet stod färdigt 1863 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast under en begränsad tid. Källor Törnquist, Leif (2007). Svenska borgar och fästningar – en historisk reseguide. Medströms bokförlag. ISBN 978-91-7329-001-2 Kurrholmens fästningstorn, Lagskydd, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 15 juni 2016. Noter
Kurön

Kurön är en ö i Mälaren i Adelsö socken i Ekerö kommun i Uppland, Stockholms län. Kurön, som även kallas Hoppets Ö, ägs sedan 1912 av Frälsningsarmén som på ön bedriver behandling för blandmissbrukare. Tidigare togs bara män emot, men sedan 2009 tar man även emot kvinnliga klienter. Behandlingshemmet är uppbyggt som ett eget samhälle med omkring 25 byggnader. Klienterna har möjlighet att deltaga i olika arbetsgrupper som kök, hemvård/tvätt, jord- och skogsbruk, reparation/underhåll och trädgårdsarbete m.m. Kurser och föreläsningar är andra viktiga delar i behandlingen. Ön är 185 hektar stor och består av skogs- och åkermark. Närmaste grannöar är Adelsön och Björkö med Birka. År 2022 beslöt Frälsningsarmén att lägga ned den verksamhet som de tidigare bedrivet på ön och i mars 2023 övertogs fastigheten av en privatperson. Se även Mälaren Källor Externa länkar Kuröns hemsida
Kvarnbron, Göteborg

Kvarnbron i Göteborg är en bro över Norra Hamnkanalen vilken utgör en smal fortsättning österut av Stora Hamnkanalen. Bron går mellan Hotellplatsen och Norra Hamngatan och är placerad mellan Palacehusets personalbro och Drottningtorgsbron. Bron har sitt namn av Slusskvarnen som var stadens kvarn kombinerad med sluss och fanns på denna plats från omkring 1648 och fram till 1873. En välvd stenbro på denna plats revs 1873 och ersattes med en provisorisk träbro i väntan på den av Eriksbergs mekaniska verkstad gjutna järnbron som var klar 1875. Bron fick sitt namn 1883. Bron trafikeras främst av spårvagnar, gående och cyklister. Referenser Noter Källor Baum, Greta (2001). Göteborgs gatunamn 1621 t o m 2000. Göteborg: Tre böcker. Libris 8369492. ISBN 91-7029-460-7 (inb.) , s. 175 Vidare läsning Öhnander, Bengt A (2007). Göteborgs kanaler och broar berättar. Göteborg: Tre Böcker Förlag AB. Libris 10538881. ISBN 978-91-7029-630-7 (inb.) , s. 43
Kvarnforskyrkan

Kvarnforskyrkan i Borlänge är en kyrka ansluten till Evangeliska Frikyrkan, med ungefär 100 medlemmar. Församlingen bildades 1938 och har sedan begynnelsen funnits i stadsdelen Kvarnsveden. Kyrkan har gudstjänster varje söndag klockan 11.00. Externa länkar Kvarnforskyrkans webbplats Evangeliska frikyrkan
Kvarngärdet

Kvarngärdet är en stadsdel i Uppsala, strax nordöst om citykärnan och norr om Vaksalagatan. Namnet Kvarngärdet syftar historiskt på ett större gärde nordost om Uppsalas centrum som delvis motsvarar dagens stadsdel, men även delar av Fålhagen. Avgränsning Stadsdelen avgränsas enligt Uppsala kommuns definition av Vaksalagatan i sydost, Ostkustbanan i väst och sydväst, Gamla Uppsalagatan i nordväst och Tycho Hedéns väg i nordost. I denna avgränsning ingår även områdena Kapellgärdet (norr om Råbyvägen) och Höganäs (sydväst om Torkelsgatan). Med det egentliga Kvarngärdet menas här bostadsområdena Norra och Södra Kvarngärdet, det område omkring Kvarntorget som avgränsas av Torkelsgatan, Vaksalagatan, Tycho Hedéns väg och Råbyvägen. Angränsande stadsdelar Sydväst: Centrum Väster: Svartbäcken Norr: Löten Nordost: Gränby Öster: Sala backe Sydost: Fålhagen Bebyggelse och stadsbild Bostadsområdena Norra och Södra Kvarngärdet Bebyggelsen på det nordöstra Kvarngärdet består till stor del av låghus med hyresrätt, ägda av Stena Fastigheter i bostadsområdet Norra Kvarngärdet samt Uppsalahem och Rikshem i bostadsområdet Södra Kvarngärdet. Båda områdena uppfördes som del av det tidiga miljonprogrammet och ritades av Stig Ancker. När husen byggdes på 1960-talet kallades dock båda områdena för Norra Kvarngärdet, medan Södra Kvarngärdet ursprungligen syftade på de kvarter närmare centrum som här står upptagna under "Höganäs och Vaksalastaden". Mellan Norra och Södra Kvarngärdet ligger Kvarntorget, Kvarngärdesskolan och S:t Pers kyrka tillhörig Svenska kyrkan. Tidigare fanns här även köpcentrumet Migo, idag delvis ombyggt till vandrarhem. De två höghusen Kvarntornen uppfördes 2015 i samband med en större ombyggnad av Kvarntorget och är idag områdets mest karakteristiska landmärken. Längs Tycho Hedéns väg i nordost finns en del bensinstationer och en hamburgerbar tillhörig Maxkedjan. Kapellgärdet Kapellgärdet räknades tidigare som en del av Kvarngärdet, men enligt Uppsala kommuns nya stadsdelsindening som presenterades är 2018 är det nu en egen stadsdel. Höganäs Höganäs räknades tidigare som en del av Kvarngärdet, men enligt Uppsala kommuns nya stadsdelsindening som presenterades är 2018 är det nu en egen stadsdel. Stadsdelsutveckling Området har av Uppsala kommun kategoriserats som lämpligt för förtätning, och under 2000-talet pågår en successiv förtätning och nybyggnation omkring Råbyvägen och Kvarntorget, samtidigt som större renoveringar av 60-talsbebyggelsen på det egentliga Kvarngärdet genomförs. Den omfattande ny- och ombyggnationen har utsatt området för en gentrifieringsprocess, med 30- till 60-procentiga omstridda hyreshöjningar på det egentliga Kvarngärdet efter totalrenoveringar. Noter
Kvarnhusberget

Kvarnhusbergets naturreservat är ett reservat i Skorped, i Örnsköldsviks kommun. Det bildades 2010 och består av ett drygt 200 hektar område med gammelskog på östra sidan av Uvsjön. Lavar och svampar I området finns lavar och tickor som är typiska för naturskog. Bland annat kan nämnas lunglav, doftticka, stor aspticka, tallticka, rosenticka, rynkskinn, lappticka, ostticka, blackticka och sprickporing. Syfte Syftet med reservatet är att bevara biologisk mångfald och en värdefull naturmiljö, närmare bestämt en naturskogsmiljö som har mycket döda stående och liggande träd. Några av skogsytorna kan komma att bli föremål för naturvårdsbränning. Referenser Källor Birkö, Thomas; Forsgren, Fredrik (2000). Örnsköldsviks naturguide. Örnsköldsviks kommun. Libris 3236122. ISBN 91-972328-6-6 Om naturreservatet Länsstyrelsen Västernorrland
Kvarnsjön, Tumba

Kvarnsjön är en sjö i Tumba i Botkyrka kommun i Södermanland som ingår i Norrströms huvudavrinningsområde. Sjön är 14,2 meter djup, har en yta på 0,0494 kvadratkilometer och befinner sig 17,1 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Tumbaån. Sjön är cirka 500 meter lång och 150 meter bred. Den har sitt tillflöde från Uttran och sitt utflöde via Tumbaån till Tullingesjön. Vid Tumbaån anlades 1755 Tumba pappersbruk som nyttjade sjöns och åns vattenkraft. Norr om sjön ligger Uttrans sjukhus, och längs dess södra strand löper Västra stambanan. Strax söder om järnvägen ligger Segersjö med idrottsplatsen Rödstu hage. Delavrinningsområde Kvarnsjön ingår i delavrinningsområde (656649-161669) som SMHI kallar för Inloppet i Tullingesjön. Medelhöjden är 44 meter över havet och ytan är 21,07 kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 47,1 kvadratkilometer. Tumbaån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 23 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (44 procent) och jordbruk (11 procent). Avrinningsområdet har 0,01 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 7,55 kvadratkilometer eller 36 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Botkyrka kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kvarnsjön, Tumba. Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Kvarnsjön på VISS
Kvarnsvedens kraftstation

Kvarnsvedens kraftstation ligger vid Kvarnsvedens pappersbruk och är en av fyra kraftstationer i de så kallade Tunaforsarna i Dalälven. Kvarnsvedens första kraftstation uppfördes 1897-1900 för att förse pappersbruket med kraft. År 1975 kompletterades kraftverket med en ny anläggning. Den ursprungliga anläggningen revs under 1990-talet och ersattes med en ny station. Källor
ГЕС Кварнсведен

ГЕС Kvarnsveden — гідроелектростанція у центральній Швеції. Знаходячись між ГЕС Forshuvud (вище за течією) та ГЕС Domnarvet, входить до складу каскаду на річці Дальельвен, яка впадає в Ботнічну затоку Балтійського моря. Перший генеруючий об'єкт на місці сучасної ГЕС Kvarnsveden спорудили ще у 1897—1900 роках з метою забезпечення місцевого паперового, деревообробного та металургійного виробництва. В 1929-му станція пройшла через першу модернізацію із заміною турбін та спорудженням бетонної греблі. У 1975 році збудували нову греблю та ввели в експлуатацію Kvarnsveden II, яка має одну турбіну потужністю 28 МВт та виробляє 110 млн кВт·год електроенергії на рік. Старий паперовий комбінат припинив свою діяльність 1992-го, тоді як пов'язані з ним споруди ГЕС працювали ще певний час, допоки не були демонтовані в 1995-му. Наступного року їм на заміну ввели Kvarnsveden III з турбіною потужністю 30 МВт, яка видає 165 млн кВт·год електроенергії на рік. Розташовані біля правого й лівого берегів машинні зали інтегровані у греблю висотою 15 метрів та працюють з напором до 14 метрів. Примітки
Kvarnsvedens kyrka

Kvarnsvedens kyrka är en kyrkobyggnad i Kvarnsveden i norra Borlänge. Kyrkan tillhör Stora Tuna församling i Västerås stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan med församlingslokaler uppfördes 1924 efter ritningar av arkitekt Edward Dahlbäck. En ombyggnad genomfördes 1971 efter ritningar av Åke Temnerud då församlingshemsdelen byggdes ut. Kyrkorummet vreds då ett halvt varv och dess inredning förnyades. Kvarnsvedens kyrka fick då status som församlingskyrka. 1993 genomfördes en utbyggnad då den ursprungliga huvudbyggnaden förlängdes mot väster och en samlingssal i anslutning till kyrkorummet skapades. Ny sakristia kombinerad med förråd tillkom. År 2003 fick kyrksalen ett nytt golv. Från början saknades kyrkklocka och klockstapel. Tack vare insamlade pengar kunde en klockstapel öster om kyrkan färdigställas 1944. Kyrkklockan har inskriptionen: "O land, land, land hör Herrens ord!" (Jeremia 22:29). Inventarier Ett stort krucifix, skapat av skulptören Arvid Backlund, hade från början sin plats på altaret. Altartavlan är tillverkad i plåt och metalltråd av skulptören Bo Holmlund, från Bomsarvet. Dopfuntens cuppa härstammar från en äldre dopfunt. Foten har tillverkats år 1971. Referenser Kulturhistorisk karakteristik Kvarnsvedens kyrka Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Församlingen informerar om kyrkan Externa länkar Svenska kyrkan i Borlänge Wikimedia Commons har media som rör Kvarnsvedens kyrka.
Kvarsebo kyrka

Kvarsebo kyrka är en kyrkobyggnad i Kvarsebo i Linköpings stift som ligger i Östergötland. Den är församlingskyrka i Kolmårdens församling. Kyrkans gatuadress är Kvarsebovägen 126, 618 93 Kolmården. Kyrkobyggnaden Kyrkan i Kvarsebo är byggd av ortsborna själva. Den kyrka som fanns på platsen tidigare kallades Kristine Kapell, men med åren blev den alltmer illa medfaren. Från början var Kvarsebo inte ett eget pastorat och under de perioder då isen varken bar eller brast var det svårt för prästen att komma. Befolkningen vädjade då i ett brev till drottning Kristina om att få bli ett eget pastorat, vilket också beviljades. Under 1700-talet försökte folket få ihop pengar till en ny kyrka. De blev beviljade att ta upp kollekt från stiftet vid tre tillfällen. Detta var emellertid under Karolinertiden och krig härjade i landet. Det var inte mycket befolkningen kunde samla ihop och de insamlande medlen täckte inte ens en tiondel av kostnaderna. Befolkningen byggde då själva kyrkan på sin nuvarande plats och på juldagen 1808 hölls den första mässan i den nya kyrkan. På platsen där en gamla kyrkan stått restes ett kors. Kyrkogården anlades samtidigt med kyrkan. En minneslund anlades på 1990-talet. Inventarier Altartavlan är målad 1810 av Pehr Hörberg. Dess motiv är Kristus i Getsemane. Predikstolen tillverkades 1750 av bildhuggaren Niclas Österbom i Norrköping. Tidigare fanns predikstolen i Östra Husby kyrka. Orgel 1852 bygger Johan Lund, Stockholm en mekanisk orgel. 1917 och 1930 omdisponerades orgeln av A Magnussons Orgelbyggeri AB, Göteborg. Den renoveras och återdisponerades 1974 av Bröderna Moberg, Sandviken. Orgeln har ett tonomfång på 54/25. J Künkels Orgelverkstad AB, Lund bygger en mekanisk kororgel. Källor och information Litteratur Våra kyrkor, sidan 109, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Internet Wikimedia Commons har media som rör Kvarsebo kyrka. Antiqvarisk tidskrift för Sverige, andra delen (1867-1869), sid 104, handlar om Kvarsebo kyrka
Kvarteret Barnmorskan

Kvarteret Barnmorskan är ett kvarter i Enskededalen i Söderort i Stockholm. Området ligger söder om Dalen mellan Åstorpsringen och Dalgårdsvägen, inte långt från Gamla Tyresövägen och utgör den nordligaste delen av Kärringstan. På fastigheten Barnmorskan 1 och 2 uppfördes 2008-2010 ett bostadshusområde bestående av 22 radhus. Området vann 2011 tävlingen Årets Stockholmsbyggnad arrangerad av Stockholms stad. Bakgrunden Stockholms Översiktsplan 1999 gav riktlinjer för hur Stockholms skall utvecklas, bland annat föreslås att “bygga staden inåt” genom förtätning av redan exploaterade stadsbygden. Under 2004 genomfördes ett omfattande programarbete för kompletteringsbebyggelse i Kärrtorp och delar av Enskededalen och Bagarmossen med syfte att skapa cirka 1300 nya lägenheter. Ett av dessa nya förtätningsområden är kvarteret Barnmorskan som tidigare var en smal, avlång park, cirka 25 meter bred och 200 meter lång. Marken ägs av Stockholms stad och uppläts med tomträtt till två privata byggherrar (Husab och Arkitektmagasinet). Detaljplanen för "del av Enskede Gård 1:1 vid kv Baderskan" vann laga kraft den 13 mars 2008. Planen skräddarsyddes efter byggherrarnas önskemål, där utvändig utformning, fasadmaterial och färgsättning angavs i detalj. Fastigheten fick sedan namnet Barnmorskan 1 och 2. Radhusområdet I kvarteret Barnmorskan uppfördes mellan 2008 och 2010 22 radhus om fyra grupper med fem till sex hus i varje grupp. Radhusen är atriumhus med vinkelställda byggnadskroppar som skapar två gårdsliknande uterum. Radhusen har getts en enhetlig, gemensam färgskala med kraftiga kontraster som blivit ett intressant inslag i stadsbilden vid Kärringstans villabebyggelse från 1920-talet. Färgerna svart, mörkgrå och vitt dominerar med snickeridetaljer i ockra. I de två sydliga längorna består fasadmaterialet av vit avfärgat puts och falusvart träpanel, medan de båda nordliga längornas fasader är klädda med fibercementskivor i mörkgråa och varmvita färger. Entréerna har orienterats mot Dalgårdsvägen. Interiört har husen en uppdelning med tre till fyra sovrum samt vardagsrum/allrum och kan därför fungera för familjer med många medlemmar, alternativt med större sammanhängande samvaroytor för en mindre familj. Boendeyta ligger på mellan 128 m2 och 142 m2. Den södra längan (Barnmorskan 1) ritades av GWSK Arkitekter och den norra (Barnmorskan 2) av arkitekt Lasse Vretblad på Arkitektmagasinet. Bilder Referenser Noter Källor Stockholms stadsbyggnadskontor, gällande planer, Barnmorskan 1 och2 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kvarteret Barnmorskan.
Bergsryggen 22

Bergsryggen 22 är en fastighet i kvarteret Bergsryggen vid Ulvsundavägen 37–49 i stadsdelen Ulvsunda, västra Stockholm. Fastigheten är bebyggd med ett större bostadshus (av lamellhustyp) som uppfördes åren 1917–1918 som nödbostäder. Huset är en av få bevarade byggnader av denna typ i Stockholm. Bakgrund Kring sekelskiftet 1900 rådde det svår bostadsbrist i Stockholm. Bostadssituationen förvärrades under första världskriget och Stockholms stadsfullmäktige beslöt att snabbt skaffa fram billiga, enkla bostäder. I Stockholm byggdes under åren 1917–1924 cirka 2 500 nödbostäder. Ett av områden som uppfördes 1918 som nödbostäder är Cedersdalsgatans hus, som ännu finns bevarat. Ett annat område byggdes 1917 vid Skånegatan och Ringvägen på Södermalm efter Gunnar Asplunds ritningar, dessa är dock inte längre kvar idag; inte heller de nödbostäder som uppfördes i Gamla Stadshagen. Ett fortfarande existerande bostadshus från den tiden är byggnaden i kvarteret Bergsryggen vid Ulvsundavägen 37–49. Arbetarbostäderna i kvarteret Bergsryggen Åren 1916–1917 lät Stockholms stad uppföra den faluröda bostadslängan i tre våningar på klippan vid sydvästra sidan av Ulvsundavägen. Som arkitekt anlitades Gustaf Larson och byggherre var Stockholms Kooperativa Bostadsförening SKB. Larsson gav bostadslängan en genomarbetad fasadarkitektur, där långfasaden avbryts av en tvärställd byggnadskropp med gavel mot både gatu- och gårdssidan. Källar- och bottenvåningen utfördes av sten och de båda övre våningsplanen av trä. Det var en i Göteborg ofta förekommande byggnadstyp och kallas där landshövdingehus. Byggnaden rymde (och rymmer fortfarande) ett stort antal små lägenheter om ett rum och kök, ursprungligen avsedda för bostadslösa. I en stadsplan från 1923 föreslogs att flera hus av den typen skulle byggas vid Ulvsundaplan, men det avslogs av Kungl. Maj:t. Ursprungligen tänkt som ett provisorium fick byggnaden i kvarteret Bergsryggen permanent karaktär på 1960-talet, inte minst på grund av den goda fasadarkitekturen. År 2012 sålde Familjebostäder fastigheten till bostadsbolaget Willhem. Lägenhetstypen domineras av ett rum och kök med storlek mellan 40 och 45 m², alla har modern standard. Bilder Se även Liknande områden i Stockholm: Cedersdalsgatans hus Gamla Stadshagen Stativet och Tumstocken Fördjupning Nödbostäder i Stockholm Noter Tryckta källor Göran Söderström (redaktör) (2002-2003). Stockholm utanför tullarna – 97 stadsdelar i ytterstaden. Stockholmia förlag. ISBN 91-7031-132-3 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bergsryggen 22.﻿
Kvarteret Brovakten

Kvarteret Brovakten är ett nybildat kvarter på nordvästra Kungsholmen i Stockholm. Brovakten ligger under samt på vardera sidan om Essingeleden vid Hornsbergs strand. Namnet Brovakten härrör från den ännu bevarade vaktstugan, Lilla Hornsberg intill Karlbergskanalen, som tillhörde malmgården Stora Hornsberg. Allmänt Kvarteret Brovakten bebyggdes under åren 2009–2011 med tvillingtornen Kungsholmsporten med 20 våningar över mark. Arkitekt var Wingårdh arkitektkontor och byggherre var fastighetsbolaget Wallenstam. Kungsholmsportens torn med sin fasad av svart terrazzo har blivit ett nytt landmärke i Stockholm. Brovakten nominerades till Årets Stockholmsbyggnad 2012. Wallenstam sålde Kungsholmsporten till AFA Fastigheter i maj 2015 för cirka en miljard kronor. Detaljplan I samband med nygestaltningen av nordvästra Kungsholmen skapades kvarteret Brovakten på ömse sidor av Essingeleden. Detaljplanen vann laga kraft i april 2009. Området består av två bostadskvarter med 35 meter avstånd från Essingeleden, däremellan ligger parkmark; den blivande Brovaktarparken. Närmast Karlbergskanalen reser sig tvillingtornen med 20 våningar (bygghöjd 68 meter) och där bakom ligger sju till åtta-våningshus som i höjd ansluter till befintlig bebyggelse. Hela komplexet innehåller 267 hyresrätter med lokaler i bottenvåningen och garage i källaren. Inflyttning sker i etapper fram till slutet av år 2012. Tvillingtornen Arkitekt Wingårdhs kontor formgav de både tvillingtornen som svarta monoliter med bredsidan mot Essingeleden och gavelsidan mot Karlbergskanalen. De bildar en “skärm“ framför den bakomliggande bebyggelsen. Fasaderna för tornen är klädda med svart terrazzo. Byggnadsdelarna som sträcker sig in till de omgivande gatorna är sju till åtta våningar höga. Kvarterets lägre byggnader får en fasadbeklädnad i ljusare kulör. Anläggningen är koncipierad som ett så kallat passivhus, där extraisolerade väggar, lågenergifönster och FTX-ventilationen (från- och tilluftsystem med värmeåtervinning) gör att värme från elektrisk utrustning, sol och människor används för uppvärmning. Resterande värmebehov täcks av en värmepump som drivs med elektricitet från ett mindre vindkraftverk. Byggkostnaden är beräknad till 400 miljoner kronor. Bilder Se även Brovaktarparken Lista över Stockholms högsta byggnader Källor Byggnyheter.se: Tvillingstorn skapar ny entré till Kungsholmen. Stockholms stadsbyggnadskontor: Gällande detaljplan för kvarteret Brovakten, läst 2011-08-26. Stockholms stad om kvarteret Brovakten, läst 2016-04-09. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kvarteret Brovakten.