NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Åsa, Kungsbacka kommun

Åsa är en tätort i Ölmevalla socken i Kungsbacka kommun i Hallands län, belägen 45 kilometer söder om Göteborg. Folkmängden uppgick 2015 till ca 6 000 personer. Historia Åsa är en populär badort för göteborgare och tidigare under 1900-talet även boråsare, speciellt Åsa Havsbad (Sörvik) som ligger precis intill Åsa Camping & Havsbad. Åsa som en plats för badgäster är också en av de ursprungliga orsakerna till att järnvägsstationen byggdes i Åsa, vilket senare ledde till en befolkningsökning. Under 2000-talet har invånarantalet ökat mycket beroende på att Göteborg har vuxit vilket har medfört utbyggd infrastruktur och att "Storgöteborg" nu även sträcker sig ned i Halland. Kungsbacka kommun inklusive Åsa hör sedan 1980-talet ihop med Göteborg avseende kollektivtrafik. Många pendlar dock med bil, cirka 45 km. Befolkningsutveckling Samhället Åsa består av ett flertal större områden. Bland annat Österbyn, Gårda Brygga, Kläppa, Buared, Ölmanäs samt centrala Åsa, där finns skolorna och busshållplatserna varifrån bussar går till Kungsbacka, Frillesås och Varberg. På orten finns livsmedelsbutik, bageri, bensinstation med bilverkstad, restauranger och några specialbutiker. En järnvägsstation öppnades i centrala Åsa den 1 september 1888 men lades ned 1978. Efter flytten av västkustbanan 2004 med det nya dubbelspåret öster om tätorten beslutades det 2011 att en ny station skulle öppnas i Åsa, som stod klar i december 2013. Den ligger på linjen Göteborg–Halmstad och trafikeras av Öresundståg och Västtrafiks regionaltåg. Utbildning Orten har två skolor, Åsaskolan, med cirka 550 elever i åk F-9 och Åsa Gårdsskola, med cirka 350 elever i åk F-6. Den senare skolan invigdes augusti 2008. I Åsa ligger även Löftadalens folkhögskola. Under 1950- och 1960-talet användes anläggningen sommartid som barnkoloni av Kiruna och Gällivare kommuner. Idrott Ortens idrottsförening, Åsa IF, är aktiv inom fotboll, innebandy, bordtennis med mera. Varje år arrangeras Åsa-cupen i fotboll för flickor och pojkar upp till och med 13 år. Cupen lockar lag från hela södra Sverige. I bordtennissektionen arrangeras årligen Åsacup-poolen, med deltagare från stora delar av västra Sverige. Ölmanäs SS har sedan 60-talet utbildat seglare i Gårda Brygga, Varje år arrangeras flera regattor, varav Ölmanäsdagen har långa traditioner. Personer från orten Omar Rudberg, före detta medlem i pojkbandet FO&O. Filippa Bergand, bordtennisspelare Se även Ölmevalla socken Referenser Externa länkar Åsa, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
Оса (Кунгсбака)

Оса (швед. Åsa) — місцевість у Швеції, розташована у комуні Кунгсбака, округу Галланд. Населення у 2020 році становило близько 6 479 осіб. Історія Оса — приморський курорт для жителів Гетеборга, на початку 20 століття також для жителів міста Бурос. Через морський туризм у місті збудували залізничний вокзал, який став однією з причин збільшення населення. Протягом 2000-х років кількість жителів значно зросла завдяки тому, що виріс Гетеборг. Це призвело до розширення інфраструктури, і поширення «Storgöteborg» на Галланд. Демографія Інфраструктура Оса складається з кількох територій. Серед них Österbyn, Gårda Brygga, Kläppa, Buared, Ölmanäs і центральна Оса, де є школи та автобусні зупинки. З центральної Оси прямують автобуси до комуни Кунгсбака, місцевості Фріллесос і до міста Варберг. На території курорту Оси є продуктовий магазин, пекарня, заправка, ресторани та кілька спеціалізованих магазинів. У грудні 2013 року було відкрито регіональний залізничний вокзал за 1,5 кілометра від центру Оси. Освіта У місцевості є дві початкові школи: Åsaskolan, де навчається приблизно 550 учнів і Åsa Gårdsskola — приблизно 350 учнів. Löftadalen Folk High School також розташована в Осі. Щоліта протягом 1950-х і 1960-х років її використовували як дитячу колонію муніципалітетів Кіруна та Єлліваре. Спорт Щороку влаштовують Кубок Оси з футболу для дівчат і хлопців, віком до 13 років. У змаганні беруть участь команди з усієї південної Швеції. Відомі люди Омар Рудберг — колишній учасник попгурту FO&O, співак та актор. Примітки
Mariebergsskogen

Mariebergsskogen ist der Stadtpark der schwedischen Stadt Karlstad. Im Mariebergsskogen befindet sich ein Freilichtmuseum mit kulturhistorisch interessanten Gebäuden aus ganz Värmland und im Gammelskogen, einem 400 Jahre alten Kiefernwald am Ufer des Sees, das Informationszentrum Naturum Värmland mit einer Ausstellung zu den charakteristischen Landschaftstypen und der Fauna Värmlands. Darüber hinaus gibt es im Stadtpark einen kleinen Kinderzoo. Weblinks Offizielle Website des Parks
Mariebergsskogen

Mariebergsskogen är en stadspark i Karlstad. Parken skänktes till Karlstad stad 1896 av doktor Conrad Höök. 1925 flyttades kulturbyggnader hit från olika delar av Värmland och bildade därmed ett friluftsmuseum. Mariebergsskogen har också byggts ut under 2000-talet med Naturum Värmland. Friluftsteater Friluftsteatern är Sveriges äldsta och har 966 sittplatser. Artister Under 1950 och 1960-talen uppträdde flera kända artister i Mariebergsskogen. Bl.a. Stan Getz, Quincy Jones, Cliff Richard & The Shadows, Duke Ellington, Ray Charles, Paul Anka, Osmond Brothers, The Hollies, Jimi Hendrix Experience, Manfred Mann och Blood, Sweat & Tears. Barncancerfonden anordnade Jag vill bli stor i Mariebergsskogen första gången 1997 och bokade artister som Pet Shop Boys till galan 2000. 2 juli 2010 spelade The Beach Boys i Mariebergsskogen. Från 2012 flyttade musikfestivalen Putte i Parken från Karlskoga till Mariebergsskogen. Teateruppsättningar I friluftsteatern har ett antal olika teaterföreställningar satts upp. 2009 Kuta och kör 2010 Hotelliggaren 2011 Prima Donnor. Nöjespark Under 1990-talet och en bit in på 2000-talet var parken en säsongsbetonad nöjespark. Det fanns bland annat en mindre Berg- och dalbana vid namnet "äppelmasken", samt ett Pariserhjul. Säsongsbundna Sommartid Djurparken Lillskogen är öppen alla dagar - året om. Här bor med svenska lantdjur av alla de slag, så som kor, ponnyer, minigrisar, getter, grisar, får och kaniner. Tidigare[När var det detta försvann då??] fanns det både apor, björnar och lamadjur i djurparken. Vintertid Vintertid finns det en isbana att åka på. Sport 2013 byter Karlstad Triathlon från Löfbergs Lila Arena som start och målområde till att Mariebergsskogen istället är centrum för tävlingen. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mariebergsskogen. Officiell webbplats
Skåningstorpskärret

Skåningstorpskärret är ett naturreservat i Skövde kommun i Västra Götalands län. Området har varit skyddat sedan 1970 och är 2 hektar stort. Det är beläget i norra delen av Skövde vid Kärnsjukhuset. Skåningstorpskärret är ett litet extremrikkärr med stora naturvärden. Kärret får sin vattenförsörjning från ett flertal källor utmed Billingens östra sluttning. Kalkhalten i vattnet är så hög att det förekommer tuffbildning. I kärrets centrala del finns ett s.k. axagkärr. Under sommaren blommar blodnycklar, vaxnycklar, flugblomster och kärrknipprot här. Den hotade lilla tandsnäckan har 2011 hittats i kärret. Naturreservatet ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Skåningstorpskärret
Åvarps fälad

Åvarps fälad är ett naturreservat i Bjuvs kommun i Skåne län. Flora och fauna Växter som finns inom området är bl.a. gullviva, jordtistel, jungfrulin, prästkrage, smörbollar, ängshavre och ängsvädd. Se även Åvarps naturreservat Referenser Länsstyrelsen Skåne
Mannön

Mannön est une île de l’archipel de Luleå en Suède. Présentation Mannön est située dans la partie sud de l'archipel de Luleå, au sud de Kunoön. à proximité de Rosvik. Mannön est l'une des plus grandes îles de la partie sud de l'archipel de Luleå. L'île est proche d'Alhamn et servait de pâturage pour les moutons des habitants d'Ersnäs. Grâce à la construction navale, Mannön a gagné une population permanente au début du XIXème siècle. En 1810, Mannön était habitée de manière permanente, mais les familles de cette époque ont disparu ou sont parties vers le continent. Le village abandonné est situé à la pointe nord de l'île. Près du village se trouve la baie de Nickenviken, Au sud se trouve également un ancien village de pêcheurs abandonné. Bibliographie (sv) Anders Källgård, Sveriges öar, Carlsson, 2013, 687 p. (ISBN 9789173315739) Références Liens externes Mannön Portail de la Suède Portail des îles Portail de la conservation de la nature Portail du patrimoine mondial
Mannön

Mannön is een Zweeds eiland behorend tot de Lule-archipel. Het is een van de grootste eilanden in het zuidelijk gedeelte van de archipel. Het eiland kreeg haar naam waarschijnlijk van ene Manne (Manne is een Zweedse voornaam). Mannön was in het verleden (1810) permanent bewoond, maar de families van toen zijn uitgestorven of vertrokken naar het vasteland. Het verlaten dorpje ligt op de noordpunt van het eiland. Bij het dorpje ligt de baai Nickenviken, genoemd naar Nils P. Tjurfell en diens boerderij ISI Nick; Thurfell was een van de families die in 1810 woonachtig waren op het eiland; familieleden bleven het eiland jaarlijks bezoeken tot 1997 toen de laatste directe afstammeling overleed. In het zuiden is ook nog een oud verlaten vissersdorp aanwezig.
Mannön

Mannön är en ö i Luleå kommun, belägen i södra delen av Lule skärgård, söder om Kunoön. Rosvik ligger i närheten. Ön ligger nära Alhamn och fungerade tidigt som fårbete åt Ersnäsborna. I samband med skeppsbyggeriet fick Mannön bofast befolkning i början av 1800-talet. Det var Mattias Jönsson Thurfjell som flyttade hit från Alvik och som blev anfader till släkten Thurfjell i Luleå, utan samband med den äldre borgerliga släkten Turdfjæll. Referenser
Кралска шведска академия на науките

Кралска шведска академия на науките (на шведски: Kungliga Vetenskapsakademien, KVA) e една от кралските академии на Швеция. Академията е независима научна организация, която работи за подпомагането на науките, основно в естествените науки и математиката. Академията е основана на 2 юни 1739 от естественика Карл Линей, меркантилиста Йонас Алстрьомер, машинния инженер Мартен Тривалд, държавния служител Стен Карл Билке и Карл Вилхем Седерхайлм и политика Андерс Йохан фон Хопкен. Кралската шведска академия присъжда Нобеловите награди за физика и химия. Източници Външни препратки Официален сайт
Reial Acadèmia Sueca de Ciències

La Reial Acadèmia Sueca de les Ciències (en suec Kungliga Vetenskapsakademien), la va fundar el 1739 el rei Frederic I de Suècia i és una de les Acadèmies Reials de Suècia. L'Acadèmia és una organització independent, les actuacions de la qual estan encaminades a promoure les ciències, especialment les ciències naturals i les matemàtiques. Els comitès de l'Acadèmia també actuen com a tribunal de selecció per al Premi Nobel en Física, Química i el de Ciències Econòmiques. Membres Carl Johan Schönherr (1752-1848) Charles De Geer (1720-1778) Albert Victor Bäcklund (1845-1922) Carl Stål (1833-1877), entomòleg Anders Wiman (1865-1959), matemàtic Enllaços externs Reial Acadèmia Sueca de Ciències - Lloc web oficial (anglès)
Královská švédská akademie věd

Královská švédská akademie věd (švédsky Kungliga Vetenskapsakademien) je jedna z královských akademií ve Švédsku. Je to nezávislá nevládní vědecká organizace, jejímž cílem je podpora vědy, především přírodních věd a matematiky. Akademii založili roku 1739 přírodovědec Carl Linné, merkantilista Jonas Alströmer, inženýr Mårten Triewald a politik Anders Johan von Höpken. Byla vytvořena po vzoru britské Royal Society a francouzské Akademie věd. Výbory Akademie mimo jiné vybírají laureáty mezinárodních cen: Nobelova cena za fyziku, chemii a ekonomii Crafoordova cena v oboru astronomie, matematiky, zeměpisných věd, biologických věd včetně ekologie a polyartritis Ceny Rolfa Schocka v oboru logiky a filosofie Cena Gregorie Aminoffa v oboru krystalografie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Královská švédská akademie věd na Wikimedia Commons Encyklopedické heslo Akadémie v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích domovská stránka Královské švédské akademie věd
Kungliga Vetenskapsakademien

Kungliga Vetenskapsakademien (det kongelige, svenske videnskabsakademi) er en uafhængig organisation, hvis formål det er at fremme videnskaberne, først og fremmest matematik og naturvidenskab. Akademiet blev grundlagt i 1739 efter udenlandske forbilleder af seks videnskabsmænd og politikere: Jonas Alströmer, Anders Johan von Höpken, Sten Carl Bielke, Carl von Linné, Mårten Triewald og Carl Wilhelm Cederhielm. Virksomheden rettes hovedsageligt imod at være et forum, hvor forskere mødes på tværs af faggrænserne at tilbyde særlige forskningsmiljøer at give støtte til yngre forskere at belønne fremragende indsatser inden for forskning at formidle internationale, videnskabelige kontakter at være talerør for videnskaben i samfundet og at påvirke forskningspolitiske prioriteringer at stimulere interessen for matematik og naturvidenskab i skolen at sprede videnskabelig og populærvidenskabelig information af forskellig slags Akademiet uddeler hvert år Nobelprisen i fysik og kemi, Nobelprisen i økonomi, Crafoordprisen og et antal andre store priser. Akademiet ledes af en præsident, som støttes af tre vicepræsidenter – alle valgt til disse tillidshverv for en vis periode. Sammen med den heltidsansatte, faste sekretær danner akademiets præsidium dets ledergruppe. Medlemskab af akademiet forkortes LVA. Arbejdet med at udvælge nobelpristagerne sker i akademiets forskellige nobelkomiteer. Udgivelser Vetenskapsakademiens handlingar blev publiceret som dets primære serie mellem 1739 og 1974. Samtidig blev andre store serier publiceret, der dog siden også er faldet fra: Öfversigt af Kungl. Vetenskapsakademiens förhandlingar (1844-1903) Bihang till Vetenskapsakademiens Handlingar (1872-1902) Vetenskapsakademiens årsbok (1903-1969) Akademiet begyndte at publicere årlige rapporter om fysik og kemi (1826), teknologi (1827), botanik (1831) og zoologi (1832). Disse varede indtil 1860'erne, hvor de blev erstattet af Bihang-serien (betydende: supplement til hanlingarna). I starten af 1887 blev denne serie atter splittet op i fire sektioner (afdeling), som i 1903 blev uafhængige videnskabelige tidsskrifter med titlerne "Arkiv för...", heriblandt Arkiv för matematik, astronomi och fysik (1903-1949). Yderligere omstrukturering af deres emner skete i 1949 og 1974. Akademiets første udelukkende online tidsskrift er Electronic Transactions on Artificial Intelligence eller "ETAI" (ISSN 1403-3534). Det blev grundlagt i 1997 af Erik Sandewall, professor i datalogi ved Linköpings Universitet. Aktuelle udgivelser Ambio (1972-) Acta Mathematica (1882-) Arkiv för matematik (1949- med denne titel; 1903-1949 også inkluderende fysik og astronomi) Acta Zoologica (1920-) Levnadsteckningar över Vetenskapsakademiens ledamöter (1869-), biografier over forhenværende medlemmer Physica Scripta (1970-), sammen med Det Norske Videnskaps-Akademi Porträttmatrikel (1971-), portrætter af nuværende medlemmer Zoologica Scripta (1972-), sammen med Det Norske Videnskaps-Akademi ETAI (1997-) Eksterne henvisninger Kungliga Vetenskapsakademien
Königlich Schwedische Akademie der Wissenschaften

Die Königlich Schwedische Akademie der Wissenschaften (schwedisch Kungliga Vetenskapsakademien, abgekürzt Kungl. Vetenskapsakademien bzw. kurz KVA) ist die höchste wissenschaftliche Einrichtung in Schweden. Sie hat sich die Aufgabe gestellt, „Wissenschaften, vor allem Naturwissenschaften und Mathematik, zu fördern“. Die Königlich Schwedische Akademie der Wissenschaften hat ihren Sitz in der schwedischen Hauptstadt Stockholm und ist weltweit bekannt für die Ernennung der Nobelpreisträger in Physik und Chemie sowie die Verleihung des von der Schwedischen Reichsbank gestifteten Alfred-Nobel-Gedächtnispreises für Wirtschaftswissenschaften. Gemeinsam mit dem Institute of Physics gibt die Königlich Schwedische Akademie der Wissenschaften im Auftrag der Wissenschaftsakademien und Physik-Gesellschaften der skandinavischen Länder die Zeitschrift Physica Scripta heraus. Geschichte Die Akademie wurde 1739 nach dem Vorbild der Royal Society of London und der Académie des sciences gegründet. Zu den Gründungsmitgliedern gehörten Carl von Linné, Jonas Alströmer, Mårten Triewald, Sten Carl Bielke, Carl Wilhelm Cederhielm und Anders Johan von Höpken. Ihre heutige Struktur und Aufgabe erhielt die Akademie (Kongliga Svenska Vetenskaps-Akademien) um 1820 von Jöns Jakob Berzelius. Ständige Sekretäre der Akademie Klassen Die Akademie ist in zehn Klassen eingeteilt: Mathematik Astronomie und Weltraumwissenschaften Physik Chemie Geowissenschaften Biowissenschaften Medizinische Wissenschaften Technische Wissenschaften Wirtschafts- und Sozialwissenschaften Humanistische und sonstige Wissenschaften, sowie herausragende Verdienste in der Wissenschaft Der Akademie gehören ca. 400 gewählte schwedische Mitglieder (wovon bis zu 175 unter 65 Jahren alt sind) sowie bis zu 175 ausländische Mitglieder an. Bekannt ist die Akademie auch dafür, dass sie versucht, die Wissenschaften für einen größeren Personenkreis allgemeinverständlich zu machen. Dafür gibt sie mehrere Zeitungen und Zeitschriften heraus und organisiert Vorlesungen. Weblinks Literatur von und über Königlich Schwedische Akademie der Wissenschaften im Katalog der Deutschen Nationalbibliothek Website (englisch)
Real Academia de las Ciencias de Suecia

La Real Academia de las Ciencias de Suecia (en sueco: Kungliga Vetenskapsakademien) fue fundada en 1739 por el rey Federico I a propuesta del taxónomo Carlos Linneo, el empresario Jonas Alströmer, el ingeniero mecánico Mårten Triewald, los funcionarios públicos Sten Carl Bielke y Carl Wilhelm Cederhielm y el político Anders Johan von Höpken.​ Es una de las Academias Reales de Suecia, una organización independiente, cuyas actuaciones están encaminadas a promover las ciencias, especialmente las Ciencias Naturales y las Matemáticas. Los comités de la Academia también actúan como tribunal de selección para el Premio Nobel en Física, en Química,​ y en Ciencias Económicas.​ Véase también Anexo:Miembros de la Real Academia de las Ciencias de Suecia Referencias
Svéd Királyi Tudományos Akadémia

A Svéd Királyi Tudományos Akadémia (svédül: Kungliga Vetenskapsakademien, KVA) a svéd királyi akadémiák egyike. Az Akadémia autonóm, nem-állami tudományos szervezet, melynek célja a tudományok, elsősorban a természettudományok és a matematika fejlesztése. Története 1739. június 2-án alapította a természettudós Carl Linnaeus, a merkantilista Jonas Alströmer, Mårten Triewald mérnök, Sten Carl Bielke és Carl Wilhelm Cederhielm köztisztviselők, valamint a politikus Anders Johan von Höpken. Az Akadémia főleg a praktikus tudományokra összpontosult, melynek eredményeit svéd nyelven adták ki, így terjesztve a tudást Svédországban. Ebben különbözött az uppsalai Királyi Tudományos Társaságtól, melyet 1719-ben alapítottak és eredményeit latin nyelven adta ki. Az Akadémiát szándékosan a kereskedelmileg fejlett svéd fővárosba helyezték el. A londoni Royal Society és a párizsi Académie des sciences-ről mintázták. Díjai Az Akadémia által kinevezett bizottságok ítélik oda a következő nemzetközileg elismert díjakat: Nobel-díj fizikából és kémiából Közgazdasági Nobel-emlékdíj Crafoord-díj csillagászatból és matematikából, földtudományból, biológiából (az ökológiára hangsúlyozva), valamint az ízületi gyulladásokról végzett tanulmányokért Rolf Schock-díj logikából és filozófiából Gregori Aminoff-díj kristálytanból Oskar Klein-díj fizikából Továbbá a következő nemzeti díjakat is odaítéli: Göran Gustafsson-díj molekuláris biológiából, kémiából és gyógyászatból Söderberg-díj közgazdaságból és jogfilozófiából Tage Erlander-díj fizikából, kémiából, műszaki tudományokból és biológiából Ingvar Lindqvist-díj fizikából, kémiából, biológiából és matematikából Jegyzetek
Accademia reale svedese delle scienze

L'Accademia reale svedese delle scienze (Kungliga Vetenskapsakademien) è una delle accademie reali svedesi, con sede a Stoccolma. Venne fondata nel 1739 dal re Federico I di Svezia e dal cofondatore Carl Wilhelm Cederhielm e continua a rivestire un ruolo rilevante quale organizzazione indipendente nello sviluppo delle scienze naturali e della matematica. Premi Sono le commissioni dell'Accademia reale svedese delle scienze a occuparsi dell'assegnazione dei premi Nobel in fisica e chimica, e il premio della Banca di Svezia. L'Accademia gestisce, inoltre, il premio Crafoord, conferito a personalità di vari campi della ricerca scientifica. Membri illustri Jean Sylvain Bailly Nicolas de Condorcet Charles Darwin Pierre-Élisabeth de Fontanieu Friedrich von Hefner-Alteneck Friedrich Ludwig Kreysig Domenico Michelessi Carl Wilhelm Oseen Peter Jacob Hjelm Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Accademia reale svedese delle scienze Collegamenti esterni (EN, SV) Sito ufficiale, su kva.se. (EN) Royal Swedish Academy of Sciences, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Zweedse Academie van Wetenschappen

De Koninklijke Zweedse Academie van Wetenschappen (Zweeds: Kungliga Vetenskapsakademien, KVA) is een van de Koninklijke Zweedse Academies. De academie is een onafhankelijke wetenschappelijke organisatie die los staat van de overheid, en als doel heeft de wetenschappen te bevorderen. Hiertoe ontwikkelt de academie diverse activiteiten, waarbij onder meer de nadruk wordt gelegd op het bevorderen van interesse, jonge wetenschappers, wetenschappelijke discussie en de verspreiding van de wetenschap. In Engelstalige correspondentie hanteert de academie de naam 'Royal Swedish Academy of Sciences'. De academie werd in 1739 als de Vetenskapsakademien opgericht door Carl Linnaeus (natuuronderzoeker), Jonas Alströmer (landbouwkundige en industrieel), Mårten Triewald (technisch ingenieur), en de politicus Anders Johan von Höpken. De academie was vormgegeven naar Frans en Engels model. Alströmer doneerde op de eerste bijeenkomst een schimmel aan de collectie van de academie. Deze collectie zou uitgroeien tot het Naturhistoriska riksmuseet, waar de door Alströmer gedoneerde schimmel nog steeds wordt bewaard. De Academie participeert ook, via het Beijer Institute of Ecological Economics, in het Stockholm Resilience Centre. De academie kent verschillende commissies, waarvan de commissies die prijzen toekennen ongetwijfeld het bekendst zijn. Drie van de nobelprijzen worden toegekend door een commissie van deze academie. Commissies van de academie die bekende internationale prijzen toekennen: De Nobelprijs voor natuurkunde en scheikunde Prijs van de Zweedse Rijksbank voor economie (ook wel de Nobelprijs voor Economie) Crafoordprijs Rolf Schockprijs voor logica en filosofie Gregori Aminoffprijs voor kristallografie Oskar Klein-medaille De academie kent ook nationale prijzen toe: Göran Gustafssonprijs voor onderzoek in de natuurwetenschappen en geneeskunde Söderbergprijs voor economie of jurisprudentie Tage Erlanderprijs voor natuurkunde, scheikunde, technologie en biologie Ingvar Lindqvistprijs voor docenten in natuurkunde, scheikunde, biologie en wiskunde Secretaris-generaal De academie wordt geleid door de secretaris-generaal die de werkzaamheden van de academie coördineert. Secretarissen-generaal waren: Anders Johan von Höpken (1739 - 1740) Augustin Ehrensvärd (1740) Anders Johan von Höpken (1740 - 1741) ... Johan Carl Wilcke en Henrik Nicander (1784 - 1796) ... Olof Peter Swartz (1811 - 1818) Jöns Jacob Berzelius (1818 - 1848) ... Per Olof Christopher Aurivillius (1901 - 1923) ... Gunnar Öquist (2003 - 2010) Staffan Normark (2010 - 2015) Göran K. Hansson (2015 - 2021) Hans Ellegren (2022 - 2025) Ellen Moons (2026 - ) Externe link Officiële website Referenties
Królewska Szwedzka Akademia Nauk

Królewska Szwedzka Akademia Nauk (szw. Kungliga Vetenskapsakademien) została założona w 1739 przez króla szwedzkiego Fryderyka I. Akademia to niezależna organizacja, która działa na rzecz promowania nauki, głównie nauk przyrodniczych i matematyki. Komisje Akademii są również komisjami kwalifikacyjnymi w wyborze Nagrody Nobla z chemii i fizyki oraz Nagrody Banku Szwecji. Linki zewnętrzne Strona internetowa Akademii (szw.)