NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ånghästparken

Ånghästparken är en park på Södermalm i Stockholm, den ligger söder om Maria Bangata och sträcker sig som ett parkstråk från Ringvägen i väst till Rosenlundsgatan i öst. Parken är uppkallad efter ett gammalt ånglok som hette "Ånghästen Stockholm". Ungefär på mitten vidgas parken till ett större rum. Parkens södra sida begränsas av Södra stationsområdets bostadsbebyggelse. Parken stadsplanerades 1984 och anlades i början på 1990-talet samtidigt med omgivande bostadshus i kvarteret Svärdet. Längs parken löper en gång- och cykelväg som följer den gamla banvallens sträckning under broar och viadukter. Ånghästparken ligger på det gamla spårområdet som sedan 1860-talet förband Liljeholmens järnvägsstation med Södra station. Delar av sträckan lades ner 1929 då en ny förbindelse över Årstabron invigdes. Mot Maria Bangata finns fortfarande den höga gamla stödmuren kvar, byggd av gråsten. På denna vägg monterades år 1995 en bronsrelief formgiven av skulptören Big Britt Almström. Den visar ett äldre ånglok och texten "Ånghästen Stockholm, Stockholm–Saltskog, 1860–1862". Initiativtagare till skylten var SJ, Banverket och Tantofolket. "Ånghästen Stockholm" var ett engelskt tillverkat ånglok som trafikerade mellan Stockholm och Saltskogs station (söder om Södertälje). Om denna stora lok kunde man läsa i tidningen Idun av den 12 januari 1861: "Härunder meddela vi en teckning af den väldiga ånghäst som dagligen löper fram och tillbaka mellan hufvudstaden och Södertälge, den första vid stationen Stockholm, hvilkens namn han också bär..." Se även Sköldgatan Källor Daniel Nordling: 2002-04-19 Södermalm. Järnvägshistoriskt Forum: Ånghästen Stockholm. Informationstavla på platsen Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ånghästparken.
Ångström Laboratory

The Ångström Laboratory (Swedish: Ångströmslaboratoriet) is a facility of Uppsala University. It hosts multiple research laboratories and departments of mathematics, computer science, natural science and engineering. History The facility is named after Swedish physicist Anders Jonas Ångström and his son Knut Ångström, both of whom were professors at Uppsala University in the 19th century. It was first inaugurated in 1997, at Polacksbacken, next to a site that historically served the purpose of training the Uppland Regiment from 1680 to 1912. This site later evolved to house the university's Information Technology Centre (ITC). Ångström was erected south-west of the regiment site, initially primarily to accommodate a cleanroom. This first construction is referred to as stage 1, including buildings 1, 2, 3, 4, 5. In year 2000, stage 2 was realized, including buildings 6 and 8. Building 7 was realized in 2006, and in 2013 the FREIA laboratory was constructed between buildings 5 and 7. New Ångström The Ångström Laboratory initially consisted of eight buildings. However a new building 9 was completed in September 2020. Then, finally on 13 May 2023 the new front building 10 was inaugurated by the Crown Princess of Sweden Victoria. Together these two new houses form the so-called "New Ångström". This New Ångström (houses 9 and 10) was built and funded by Akademiska Hus, a Swedish state-owned enterprise. In 2018 the enterpreise reported that they had invested 1.2 billion SEK towards the project. Departments The represented departments at Ångström Laboratory include: The Department of Physics and Astronomy The Department of Information Technology The Department of Chemistry – Ångström The Department of Mathematics The Department of Electrical Engineering The Department of Materials Science and Engineering The Department of Civil and Industrial Engineering Much of the Technical and natural science faculty of Uppsala University is at Ångström. Research laboratories Multiple research laboratories are housed in Ångström, some listed below: Westerlund telescope (part of the Uppsala Astronomical Observatory), situated on top of one of the south buildings. Ångström Advanced Battery Centre FREIA Laboratory (Facility for Research Instrumentation and Accelerator Development) Tandem Laboratory Gallery Spin-off companies The Ångström Laboratory has been the source of multiple spin-off companies, some listed below: Peafowl Plasmonics, plasmonic solar cells Altris, sodium-ion battery manufacturer Disruptive Materials AB, which make Upsalite Vertical Wind AB, vertical-axis wind turbines ChromoGenics AB, photochromic materials See also The Svedberg Laboratory Gustavianum Carolina Rediviva References External links Official website
Ångströmlaboratoriet

Ångströmlaboratoriet è un campus dell'Università di Uppsala, composto da dieci edifici principali fra loro intercollegati, sede dei dipartimenti di matematica, fisica, chimica e scienze dei materiali. Prende il nome da Anders Jonas Ångström, celebre professore di fisica e pioniere della spettroscopia, direttore dell'osservatorio astronomico di Uppsala e rettore dell'Università nel 1870-1871, e suo figlio Knut Ångström, noto per le sue ricerche sulla radiazione solare e per gli strumenti scientifici da lui ideati allo scopo. Storia Il campus venne inaugurato nel 1997, e sorge in un'area precedentemente usata come campo per le esercitazioni militari dal reggimento Upplands, che in passato era di stanza a Polacksbacken. Nel 2000 il campus venne esteso con la costruzione dell'edificio 7, completata nel 2006. Ångströmlaboratoriet ospita l'osservatorio astronomico di Uppsala, e nel 2003 è stata completata la costruzione del telescopio Westerlund, che prende il nome da Bengt Westerlund, astronomo e professore all'Università di Uppsala. È un telescopio riflettore con specchio da 90 cm, installato in una cupola rotante situata al quinto piano nell'estremità sud del complesso. Nel 2013 è stata completata la costruzione del laboratorio FREIA, dedicato alla fisica delle particelle, situato tra l'edificio 5 e l'edificio 7. Nel 2017 venne approvato un progetto di espansione di Ångströmlaboratoriet, con la costruzione di una nuova ala a sud, e di un nuovo edificio locato di fronte all'ingresso principale, nell'area occupata dal parcheggio, destinato ad ospitare il dipartimento di informatica, precedentemente locato presso Polacksbacken. Il progetto fu finanziato con un investimento di 1,2 miliardi di corone e la costruzione iniziò nel 2018. La nuova ala venne completata nel 2020, e il nuovo edificio nel 2022. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Ångströmlaboratoriet Collegamenti esterni (SV) Ångströmlaboratoriets webbplats, su polacksbacken.uu.se (archiviato dall'url originale il 27 ottobre 2017).
Ångströmlaboratoriet

Ångströmlaboratoriet är en av Uppsala universitets stora anläggningar vid Polacksbacken, som rymmer många teknisk–naturvetenskapliga institutioner och forskningsgrupper inom grundläggande och tillämpad datavetenskap, elektroteknik, fysik, kemi, matematik, materialvetenskap och industriell teknik. Byggnaderna, som är belägna på Upplands regementes gamla exercisplats, invigdes år 1997. Ångströmlaboratoriet har byggts ut vid flera tillfällen, bland annat år 2000 (Hus 6), 2006 (Hus 7) och 2020 (Hus 9). Den 13 maj 2022 invigdes en ny huvudbyggnad (Hus 10) framför det tidigare Ångströmlaboratoriet, vilken inrymmer biblioteket, institutionen för Informationsteknologi, en ny reception, studentservice och undervisningslokaler. Det har även installerats en 28 meter lång Foucaultpendel. Ångströmlaboratoriet är uppkallat efter fysikprofessorerna vid Uppsala universitet, Anders Ångström (far) och Knut Ångström (son). Bland forskningsenheterna finns Ångström Advanced Battery Centre. Bilder Se även Teknisk-naturvetenskapliga fakulteten vid Uppsala universitet Uppsala astronomiska observatorium Referenser Källor "Polacksbackens historik" på uu.se Noter Externa länkar Ångströmlaboratoriets webbplats Wikimedia Commons har media som rör Ångströmlaboratoriet.
Ånnaboda

Ånnaboda is een natuurgebied in de gemeente Örebro in de Zweedse provincie Örebro län. Het bevindt zich zo'n 3,5 kilometer ten noorden van Garphyttan. Het is deels recreatiegebied en deels natuurreservaat. Het 240 hectare grote reservaat, deel van het Natura 2000-netwerk, bestaat uit de meren Södra Ånnabosjön en Falkasjön en het omliggende landschap van beboste heuvels. Recreanten kunnen in de buurt wandelen, vissen, zwemmen, langlaufen en skiën. Het recreatiedomein omvat een kampeerterrein, café, restaurant en evenementenhal. Het langeafstandswandelpad Bergslagsleden doorkruist Ånnaboda. Externe links (sv) Informatie over recreatie van de gemeente Örebro (sv) Informatie over natuurbeheer van de gemeente Örebro (sv) Informatie over Ånnaboda van de provincie Örebro län
Ånnaboda

Ånnaboda är örebroarnas och närkingarnas friluftscentrum i Kilsbergen. Härifrån utgår vintertid ett av Svealands största spårsystem för längdskidåkning. Ånnaboda är målplats för skidtävlingen Wadköpingsloppet. Sommartid är Ånnaboda en populär plats för bad och skogsaktiviteter. Flera stora tävlingar i orientering och längdskidåkning har arrangerats i Ånnaboda, som t.ex 10-Mila 2022 och svenska mästerskapen 2015 för längdskidåkning. I februari 2024 anordnades både det traditionsenliga Wadköpingsloppet samt Ungdoms-SM. Första helgen i juni varje år arrangeras här Classic Motor Festival för veteranfordonsentusiaster. Ånnaboda friluftsgård Friluftsgården är ritad av den tyskfödde arkitekten Werner Taesler och uppfördes i mitten av 1960-talet. Han engagerade sig i Skid- och friluftsfrämjandet och bidrog till att skapa en anläggning för sommar- och vinteraktiviteter med kommunen som huvudman. Naturreservatet Ånnaboda I anslutning till Ånnaboda finns ett 240 ha stort naturreservat som bildades 2003. Reservatet karaktäriseras av dramatiska bergsbranter, gammal barrskog, myrar och bäckar, men också lätt tillgängliga stränder och badplatser runt Ånnabodasjön. Bergslagsleden går igenom naturreservatet. Moshyttan (Ånnabohyttan) Moshyttan ligger utefter vägen mellan Filipshyttan och Ånnaboda i Tysslinge socken. Moshyttan var en bergsmanshytta som uppbyggdes år 1622 av sex bergsmän. Under första tiden kallades den Ånnabohyttan. Efter att ha brunnit ner år 1671 byggdes den åter upp och ägdes år 1684 av tolv bergsmän. Man tog malm från Dalkarlsberg och Hässelkulla. År 1800 brann det i hyttan igen, och den byggdes därefter inte upp. Hyttelaget fortsatte därefter blåsningar i Lockhyttan och Ymningshyttan. Historiska bilder Se även Storstenshöjden Södra Ånnabosjön Norra Ånnabosjön Noter Referenser Kilsbergstorp, s. 67-68. Närkes Skogskarlars Klubb 1992. Om naturreservatet Länsstyrelsen Örebro län Ånnaboda naturreservat Litteratur Allan Wetterholm, "Moshyttan, Järnboås s:n. Beskrivning av hyttplatsen, datering av hyttan, produktionsbetingelser och innehavare." Från bergsdlag och bondebygd 44 (1993). Externa länkar Information om naturreservatet Ånnaboda på Örebro kommuns hemsida Wikimedia Commons har media som rör Ånnaboda.
Åraslövs mosse

Åraslövs mosse är ett naturreservat i Hässleholms kommun i Skåne. Naturreservatet består av en mosse med öppen slåttermark som är omgiven av fuktängar och lövsumpskog. Längst i väster finns en ängslövskog. I lövsumpskogen finns det öppna kärr som av den näringsrika kritberggrunden finns både som rikkärr och extremrikkärr. Åraslövs mosse är resterna av ett mycket större våtmarksområde som från mitten av 1700-talet användes för bete och ängsslåtter. Från 1800-talet fram till 1940-talet bröts torv i de centrala delarna vilket har lämnat spår i form av djupa vattenfyllda torvgravar. Den mycket näringsrika jordmånen gör att både växt- och djurlivet är mycket rikt, med många orkidéer och fågelarter. Åraslövs mosse är även ett natura 2000-område. I reservatet finns spångade leder som gör att man kan ta sig ut i de fuktiga markerna. Flora och fauna På fuktängarna och i kärren växer arter som kärrspira, kärrull, loppstarr, näbbstarr, smörboll, tätört, vitpyrola och ängsstarr. Av orkidéer finns flugblomster, kärrknipprot och vaxnycklar. I lövsumpskogen med al och björk finns gulsippa, humle, jättestarr, kabbleka, kärrfibbla, kärrviol, liljekonvalj, mellanhäxört, småvänderot, storrams och orkidéerna tvåblad, Jungfru Marie nycklar och Sankt Pers nycklar. I den avenbok, bok och ek bevuxna ängslövskogen finns myska, jätterams, skogsbingel samt orkidéerna grönvit nattviol och skogsknipprot. I reservatet finns även ett rikt djurliv som rådjur och älg. Av fåglar finns arter som grönsångare, gulsångare, gärdsmyg, morkulla, näktergal och trädpiplärka. Ett flertal hackspett- och ugglearter finns, t.o.m. järpe har observerats i reservatet. Av insekter finns exempelvis den rödlistade bruna gräsfjärilen. Vägbeskrivning Från riksväg 21 i Vanneberga strax söder om Vinslöv tar man av österut på grusvägen. Efter cirka 2 km är man framme vid Åraslövs mosse. Referenser Noter Källor Informationsskylt vid naturreservatet Länsstyrelsen Skåne - Åraslövs mosse Hässleholms kommun - Åraslövs mosse
Årby, Rasbokil

Ej att förväxla med byn Årby i Rasbo socken Årby är en herrgård i Rasbokils socken, Uppsala kommun. Historik Årby omtalas första gången 1344, då Uppsala domkyrka ägde jord i Årby ('in Arby'). Ännu 1409 tillhörde Årby Uppsala domkyrka, men verkar snart ha bytts bort, 1420-1429 innehade Tomas Andersson (Årby-ätten), häradshövding i Rasbo Årby som sätesgård, 1479-1480 Lars Tomasson (Årbyätten), senare hans änka och 1551-1554 Nils Otteson (Hästhuvfud). 1555 överlät Nils och Lars Jespersson (Cruus) jord till Gustav Vasa, för att denne skulle driva en arvstvist åt dem, där de menade att deras morbror Peder Larssons (Årby-ätten) båda döttrar, varav den ena var gift med Nils Otteson, var oäkta, och därmed inte hade någon arvsrätt. Gården tilldömdes därmed istället Lars Jespersson. Herrgården tillhörde därefter släkten Cruus av Edeby och senare von Post, och 1762-1795 Vattholma bruk. Årby är även känt för en båtgrav, Årbybåten, med välbevarade träföremål, som påträffades 1933 och undersöktes 1935. Släkten Båth sålde gården på 1980-talet. Se även Lista över slott och herrgårdar i Uppland Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Årby, Rasbokil.
Åre (lyžařské středisko)

Åre je lyžařské středisko ležící ve švédské komuně Åre v kraji Jämtland. Nachází se nedaleko obce Åre asi 80 km od Östersundu. Založeno bylo v roce 1909. Kabinová lanová dráha vede po hoře Åreskutan, kde také leží nejvýše položený bod skiareálu. Nejvyšší vrchol hory, ležící v nadmořské výšce 1420 m n. m., není lanovou dráhou obsluhován, ale je dostupný sněžným skútrem. Dopravní obslužnost je zajištěna autobusovým a vlakovým spojením. Nejbližším letištěm je Åre Östersund. Středisko leží asi 350 km jižně od severního polárního kruhu. V roce 2009 jej magazín Condé Nast Traveller zařadil k nejlepším lyžařským střediskům na světě. Rovněž se jedná o největší lyžařský rezort ve Švédsku. Skiareál zahrnuje více než 100 sjezdovek a 43 vleků pro lyžaře. V letech 1954, 2007 a 2019 hostil mistrovství světa v alpském lyžování. Na světovém šampionátu v roce 2007 získala zlatou medaili ve slalomu Šárka Záhrobská. Åre patří k pravidelným pořadatelům závodů Světového poháru v alpském lyžování. Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Åre Ski Area na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Åre na Wikimedia Commons Oficiální webové stránky (anglicky) (rusky) Průvodce lyžařským střediskem Åre Archivováno 30. 12. 2013 na Wayback Machine. (anglicky) Informační web pro návštěvníky Åre (anglicky)
Årnäsuddens naturreservat

Årnäsudden är ett naturreservat på Årnäshalvön i Ås socken i Varbergs kommun i Halland. Reservatet har en yta på 57,2 hektar och består av ljunghed, strandäng och hällmark. Det ägs av Naturvårdsverket och har varit skyddat sedan 1968. På naturreservatet betar kor och får. Till de ovanligare arterna som finns i reservat hör granspiran. Ett flertal vadararter häckar i området. På udden finns fornlämningar från brons- och järnåldern. Referenser Årnäsudden, Länsstyrelsen i Hallands län
Ås kyrka, Jämtland

Ås kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Ås församling i Härnösands stift som uppfördes 1875-77 av byggmästaren Pehr Norin från Trönö efter ritningar från 1854 av arkitekten Edvard von Rothstein. Kyrkan ersatte en medeltida några tiotal meter åt sydost. Interiör Väggarna pryds av marmorerade lisener. Restaurering genomfördes 1929 då bänkinredningen förnyades och en läktare byggdes, under vilka sakristia var inrymt. Orgel 1882 byggde E. A. Setterquist & Son i Örebro, en orgel med 12 stämmor och två manualer. Den invigdes onsdagen 13 september 1882. Medeltida kyrka Troligen uppförd på 1200-talet som en av de första i Storsjöbygden. Stigporten (ingången till kyrkogården) är bevarad. Ås medeltida kyrka revs i mitten av 1870-talet och fotograferades dagarna innan av fotografen Anders Olsson. Vid kyrkan stod en klockstapel av ovanlig konstruktion. Kyrkogård Det ursprungliga gravskicket är traditionella gravplatser som täcker större delen av kyrkogården, närmast kyrkan med äldre familjegravar. Urnplatser finns i sydöstra hörnet. En minneslund finns uppförd i den nyare östra delen av kyrkogården med en intill liggande askgravplats (uppförd 2016). Kända begravda personer Nils Olof Olsson (1868-1943), liberal riksdagsman. Torsten Bergström (1896-1948), skådespelare och regissör. Jan Liljeqvist (1932-2003), konstnär. Referenser Vidare läsning Ås kyrka 1877-1977 : historiska data. Libris 9982766 Externa länkar Svenska kyrkans presentation av Ås kyrka
Åsarne nya kyrka

Åsarne nya kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Åsarne församling i Härnösands stift. Kyrkan ligger centralt i samhället Åsarna i en skogskyrkogård som är anlagd 1947. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1966 efter ritningar av arkitekt Tore Virke. Inventarier Predikstolen kommer från gamla kyrkan, men gjordes ursprungligen för Bergs kyrka och är tillverkad 1759 av Jonas Granberg. Två kyrkklockor gjutna av Bergholtz klockgjuteri i Sigtuna. Dopfunten har formen av ett skepp och är utförd av Erik Sand. Se även Åsarne gamla kyrka Källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 637. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Åsarne nya kyrka på Riksantikvarieämbetet Åsarne nya kyrka på kyrkokartan.se
Åsarp-Smula kyrka

Åsarp-Smula kyrka, även Norra Åsarps kyrka, är en kyrkobyggnad som tillhör Åsarps församling (före 1998 Åsarp-Smula församling) i Skara stift. Den ligger i samhället Åsarp i den södra delen av Falköpings kommun. Kyrkobyggnaden Åsarp-Smula kyrka är den tredje kyrkan i ordningen på denna plats. Under 1100-talet byggdes Norra Åsarps kyrka i romansk stil med ett kraftigt torn. I början på 1800-talet bestämdes att Norra Åsarps och Smula församlingar skulle bygga en gemensam kyrka. Norra Åsarps kyrka revs 1829 för att ge plats åt en ny kyrkobyggnad. Den nya kyrkan var invigningsklar 1830, då även den medeltida kyrkan i Smula revs. Det visade sig att den nya kyrkan var behäftad med många brister, varför man tvingades att riva den och bygga en ny som stod klar 1883. Den nya kyrkan återanvände grunden, delar av murarna och tornet från den tidigare kyrkan. Kyrkan uppfördes i nygotisk stil efter ritningar av Helgo Zetterwall. Under 1939-1940 genomgick kyrkan en renovering. Sakristian byggdes till, koret fick en annan utformning, bänkarna ändrades och läktaren blev tillbyggd. Slottsarkitekt Knut Nordenskjöld var rådgivare under bygget. Inventarier Dopfunt av sandsten tillverkad omkring år 1200 i två delar med höjden 82 cm. Cuppan är cylindrisk med skrånande undersida. Upptill och nedtill repstavar. Foten är rund, plintformad, upptill skrånande och den avslutas med en kraftig repstav. I mitten finns en ännu kraftigare motgående repstav. Har troligen haft centralt uttömningshål. Svåra skador har lagats. Funten härstammar från Smula gamla kyrka. I den medeltida kyrkan fanns ett golvur från 1700-talet. Detta såldes i samband med bygget av den nya kyrkan, men återköptes senare och står nu uppställd i koret. Altartavlan och triumfkrucifixet tillkom vid renoveringen 1939-1940, och är gjorda av skulptören Carl Fagerberg. Kyrkan har tre klockor. En lillklocka från Norra Åsarps medeltida kyrka, en mellanklocka från Smula medeltida kyrka samt storklockan som blev omgjuten 1861. Den första orgeln var från 1885 och renoverades 1939 av Levin Johansson. År 1977 byttes orgeln ut mot en ny, tillverkad av Nye Orgelbyggeri. Bildgalleri Källor Våra Kyrkor. 1990. sid. 202. ISBN 91-97156108 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Åsarp-Smula kyrka.
Åsbo gravkapell

Åsbo gravkapell är ett kapell i Boxholms kommun i Boxholms församling. Kapellet byggdes 1928 av arkitekten Otto Gustafsson. Referenser http://www.kringla.nu/kringla/objekt?text=%C3%85sbo+%C3%96sterg%C3%B6tland&antal=48&sida=6&referens=raa/bbr/21400000448876 Se även Åsbo kyrka
Åsbo kyrka

Åsbo kyrka är en kyrkobyggnad i Åsbo i Linköpings stift. Den tillhör Boxholms församling. Kyrkobyggnaden Åsbo kyrka ligger på en höjd med utsikt över Åsboåns dalgång, omkring en mil söder om Mjölby. På kyrkogården finns även ett gravkapell. Intill kyrkan ligger klockargården, Åsbo skola och viss villabebyggelse samt kyrkstallar. 500 meter öster om kyrkan ligger prästgården och församlingshemmet. Kyrkan uppfördes under 1100-talet och invigdes enligt traditionen år 1181 av biskop Colo, eller Col, i Linköping (död 1195). Under 1400-talet räckte kyrkan inte längre till och byggdes därför ut åt öster och fick då ett rakt avslutat kor med samma bredd som långhuset. Samtidigt tillkom en ny sakristia. Vid 1400-talets mitt försågs kyrkorummet med tre lika stora kryssvalv. Stora förändringar ägde rum 1749, då kyrkorummet utvidgades med en korsarm åt norr och sakristian förlängdes. Kryssvalven ersattes då av brädtunnvalv, murarna höjdes och fönstren förstorades. 1774 blåste klockstapeln ned och ersattes året därpå med nuvarande kyrktorn. Genomgripande restaureringar genomfördes åren 1847–1855 och 1936–1938. Inventarier Dopfunt av sandsten från 1200-talet Pietàbild i ek från 1400-talet Skulptur i ek av Anna själv tredje från 1500-talet Triumfkrucifix från 1400-talet Orgeln 1648 uppfördes en orgelläktare i kyrkan, skänkt av Anders Stråle af Sjöared och 1649 sattes ett positiv där skänkt av samma person. Denna lilla orgel togs bort första hälften av 1700-talet. 1788 skänktes en orgel till Åsbo kyrka. År 1681 hade den inköpts för 500 daler kopparmynt, bekostad delvis av Johan Lilje, och uppsatts i Ekeby kyrka, Östergötland. Den hade 7 stämmor. Pehr Schiörlin hjälpte till med reparation vid uppsättningen av orgeln i Åsbo kyrka som år 1789 satt på plats. 1845 måste den nästintill obrukbara orgeln repareras. 1867 byggdes en ny orgel av Per Åkerman som hade 8 stämmor. 1886 ändrades och tillbakaflyttades orgeln. 1939 byggdes en ny orgel av E. A. Setterquist & Son Eftr. i Örebro och har nu 14 stämmor, pedal och 2 manualer. Fasaden är från orgeln byggd 1867. Orgeln är pneumatisk med registersvällare och har tre fria kombinationer. Tonomfånget är 56/30. Organister 1842-1874 Johan Geijer 1874-(åtminstone 1909) Carl Magnus Ståhl Källor Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Åsbo kyrka. Bebyggelseregistrets anläggningspresentation