NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kungsholmens barnkrubba

Kungsholmens barnkrubba var Sveriges första barnkrubba. Verksamheten har levt vidare i olika former och bedrivs idag i kommunal regi och utgör därmed Sveriges äldsta förskoleverksamhet. Den byggnad som verksamheten bedrivs i är dessutom Sveriges äldsta förskolebyggnad uppförd för ändamålet. Historik Kungsholmens barnkrubba grundades 1854 på initiativ av professorn Magnus Huss på Karolinska institutet. Huss hade besökt barnkrubbor i Paris och hämtat inspiration därifrån. Medel ställdes till förfogande av privata donationer samt från Kungsholms församling med syftet att ta hand om de fattigas barn så att föräldrarna kunde förvärvsarbeta. Verksamhetens ändamål beskrevs som att rädda arbetare för samhällets behof, och inverka till sedlighet och ordning. Vidare: "Hågkomsten därav att de i sina tidigare år varit föremål för människokärlekens ömma omvårdnad, bidraga till att skydda dem för hatets och avundsjukans onda makter och bliva dem en maning att visa sig värdiga den godhet de i unga år erfarit. Inspirationen till verksamheten kom främst från Paris där liknande verksamheter bedrevs. Barnkrubban bedrev inledningsvis ingen pedagogisk verksamhet men barnen passades och fick mat. Verksamheten moderniserades och utvecklades i takt med tiden och barnomsorgens reformer i Sverige. Gula Villan Verksamheten bedrevs ursprungligen i lokaler tillhörande Kronprinsessan Lovisas vårdanstalt. Då lokalerna inte fanns vara ändamålsenliga flyttades verksamheten snart till Sankt Eriksgatan 10. Genom donationer kunde stiftelsen 1907 börja uppföra en särskild byggnad uppförd i Stadshagen, Gula Villan på Welanders väg 4. Byggnaden som ritades av arkitektbyrån Dorph & Höög var den första i Sverige som byggdes och inreddes enbart med syftet att bedriva barnkrubbeverksamhet. Byggnaden och gården ägs ännu av stiftelsen som tidigare bedrev verksamheten. 2012 genomfördes en omfattande upprustning av gården finansierad av stiftelsen. Förskoleverksamheten i lokalerna drivs idag av kommunala Västra Kungsholmens Förskoleenhet. Referenser Vidare läsning Cedergren, Märta (1989). Kungsholms västra barnkrubba: en historik över Sveriges äldsta daghem. Umeå: [M. Cedergren]. Libris 7615672. ISBN 91-7174-427-4 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kungsholmens barnkrubba. Stockholmskällan har media som rör Kungsholmens barnkrubba Gula Villans webbplats på Stockholm.se
Kungsholms hamnplan

Kungsholms hamnplan är en öppen plats på Kungsholmen i centrala Stockholm. Den ligger i Parmmätargatans förlängning mellan Garvargatan och Norr Mälarstrand. Platsen var sedan 1600-talet ett hamnområde, som förlorade den direkta sjökontakten med Riddarfjärden i Mälaren när gatan Norr Mälarstrand drogs fram i början av 1900-talet. Platsen omnämns år 1647 som Lastadiebron, och 1733 som Mellan Lastagen. Senare namn har varit Parmmätarhamnen (1740), Parmmätartorget (1767) och Parmmätarebron (1820). År 1858 benämns platsen som Kungsholmshamnen. Den viktigaste varan som lossades i hamnen var hö. Här hade parmmätaren sitt hus och sin verksamhet. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kungsholms hamnplan.
Kungshögarna (Malmö-Oxie)

Die Kungshögarna sind zwei Grabhügel aus der Bronzezeit, die auf einem natürlichen Grat nördlich von Malmö-Oxie nahe der E 65 in Schonen in Schweden liegen. Sie sind Teil einer bronzezeitlichen Hügelreihe, die sich von Lund über Fosie und Oxie nach Trelleborg erstreckt. Die beiden etwa von 1300 v. Chr. stammenden bronzezeitlichen Hügel wurden ausgeraubt, wovon Gruben in ihren Kuppen zeugen. Funde sind nicht bekannt. Der Name Oxie ist eine Wortkombination. Das Suffix „-ie“ ist eine Verkürzung des dänischen Wortes Høje – für Hügel. „Os“ bzw. „Ox“ bezeichnet die Mündung eines Baches oder eine Quelle. Neben den Hügeln befand sich früher ein hoch liegender Teich, der sein Wasser aus einer Quelle bekommen haben muss. Es ist daher wahrscheinlich, dass die dominanten Höhen dem Dorf Oxie den Namen gaben. Der Name „Kungshöga“ erscheint erstmals auf Gerhard von Buhrmans (1653–1701) Schonenkarte von 1684. Der Archäologe Nils Gustaf Bruzelius (1826–1895) beschreibt die Hügel in den 1840er Jahren und bezeichnet sie als Kungs- oder Oshögarne. Der größere ist sechs Meter hoch und hat etwa 30 Meter Durchmesser. Zwei Steine am Rande deuten darauf hin, dass der Hügel von Randsteinen umgeben gewesen sein könnte. Am Hügelrand sind während der späteren Bronzezeit und in der früheren Eisenzeit Urnen beigesetzt worden, die verbrannte Knochen enthielten. Der andere Hügel wurde im Laufe der Jahre abgepflügt und hat etwa 3,5 m Höhe und 21,0 m Durchmesser. Großhügel mit einem Durchmesser von mehr als 30 Metern heißen in Schweden oft Kungshögen (deutsch „Königshügel“), beispielsweise Sättuna Kungshög, Kungshögen (Högsäter) und Nysäter und der Kungshögen (Höllviken). Sie sind vorzugsweise um den Mälaren anzutreffen. Die Großhügel stammen oft aus der jüngeren Eisenzeit. Einige der größten sind: Anundshög in Västmanland, Grönehög in Bohuslän, Högom in Medelpad, Inglinge hög in Småland, Ledbergs kulle in Östergötland, Skalunda hög in Västergötland, Ströbo hög in Västmanland und die drei Hügel in Alt-Uppsala in Uppland. Weblinks Kungshögarna – Eintrag in der Datenbank „Fornsök“ des Riksantikvarieämbetet (schwedisch) Beschreibung
Kungsklippan, Stora Essingen

Le parc Kungsklippan (en suédois : Kungsklippan) est un parc de Stora Essingen à Stockholm en Suède. Description Le parc Kungsklippan est situé sur une colline surplombant le Klara sjö et le centre-ville de Stockholm. Kungsklippan est un plateau long et étroit situé sur le côté est de Stora Essingen et fait partie de l'îlot Gammelgården. Gammelgårdsvägen s'étend le long du versant sud. Kungsklippan est également le point culminant, à 41 mètres d'altitude, de Stora Essingen. Kungsklippan est constitué d'affleurements rocheux avec des pins et des arbustes. Un sentier pédestre s'étend en diagonale sur le plateau. Les habitants d'Essinge allument généralement leur feu de la nuit de Walpurgis au sommet de la colline, qui est également la destination finale de la célébration de Walpurgis avec des fanfares qui partent d'Essingetorget. Kungsklippan offre une vue imprenable sur Stockholm, jusqu'à Kaknästornet. Le parc est accessible par un ascenseur à la station de métro Rådhuset, qui monte de 46 mètres depuis le hall de vente des billets jusqu'au niveau du parc. Histoire Gammelgården lui-même, qui était un domaine à bail emphytéotique du château d'Ulvsunda est dessiné sur une carte topographique de 1868. Le bâtiment est toujours conservé, maintenant comme résidence privée. Dans les anciens plans municipaux de Stora Essingen datant des années 1930, le territoire de Kungsklippan était réservé « à des fins générales », destiné à la construction d'une future église. Une zone similaire a également été réservée comme alternative sur le plateau légèrement plus bas à l'ouest de Kungsklippan. Après une motion du conseil municipal en 1943, il fut décidé en 1945 que le bâtiment avec l'église sur Kungsklippan devait être supprimé et que toute la zone devait être aménagée en parc. L'église d'Essinge (sv) a été construite plus tard sur le plateau inférieur et a été inaugurée en 1959. Galerie Bibliographie Asker, Bertil (1986). Stockholms parker : innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad, Stockholms tekniska historia 2 (1). Stockholm: Liber Förlag. Libris 513277. (ISBN 91-38-90732-1) Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Carte Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts
Kungsladugårds kyrka

Kungsladugårds kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Carl Johans församling i Göteborgs stift. Den ligger i stadsdelen Kungsladugård i Göteborgs kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan började uppföras 1959 efter ritningar av arkitekt Anders Berglund och invigdes den 16 december 1960 av biskop Bo Giertz. Den bekostades till stor del av medel som under trettio år insamlats av en syförening och med bidrag från Göteborgs småkyrkostiftelse. Byggnaden omfattar kyrkorum och församlingslokaler som tillbyggdes under 1970-talet. Den är uppförd i rött odekorerat fasadtegel, som vilar på en betongsockel. Entrén är sidolagd. Altaret är av bordskaraktär och placerat vid fondväggens mitt. Fönsterväggen har tättställda fönster och fasadtegelmurning. Taket är sadelformat med en gles träpanel. Interiörens färgsättning är tegelrött, vitt och blått. Både predikstol och dopfunt är murade med fasadtegel. Hela anläggningen är obetydligt förändrad sedan byggnadstiden. Klockstapeln i tegel bekostades med medel ur en kommunal fond. Inventarier Altare, predikstol och korset med Kristus är utsmyckade i mosaik av konstnären Gun Setterdahl. Flera inventarier, såsom nattvardssilver, skrudar och antependier är gåvor som församlingen erhållit. Orgel Den mekaniska orgeln är tillverkad av A. Magnusson Orgelbyggeri AB och installerades 1966. Den har tio stämmor fördelade på två manualer och pedal. Exteriörbilder Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 163. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. sid. 84. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 476. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Zelm van Eldik, Jop van (2016). Andliga rum : religiösa byggnader i Göteborg. Karlstad: Votum. sid. 126-127. Libris 19131152. ISBN 9789187283871 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kungsladugårds kyrka.
Kungsmadskolan

Kungsmadskolan är en kommunalt driven gymnasieskola i Växjö. Skolan har 1011 elever (2021). Den ligger norr om centrum i stadsdelen Hov. Skolan har tio olika program, med olika inriktningar. De olika programmen är: Bygg- och anläggningsprogrammet Estetiska programmet Fordonsprogrammet Försäljnings- och serviceprogrammet Hantverksprogrammet Hotell- och turistprogrammet Industriprogrammet Restaurang- och livsmedelsprogrammet Samhällsvetenskapliga programmet. Skolans arkitekt är Bent Jörgen Jörgensen som även ritat Utvandrarnas hus, Teleborgs kyrka och Båtsmanstorget i Växjö. Externa länkar Officiell webbplats Referenser
Kungsmarkskyrkan

Kungsmarkskyrkan är en kyrka belägen i Kungsmarken i Karlskrona. Den började uppföras 1974 och invigdes året därpå 2 augusti 1975, då under stora protester från Sunnadalskolans elever som tidigare använt marken för rekreation. Arkitekt var Anders Berglund, Värnamo. Kyrkan rymmer cirka 250 personer. Korset inne i kyrksalen är gjort i keramik av Karlskronakonstnären Alf Jarnestad. Förutom själva kyrkosalen finns stora ytor för allmänna aktiviteter, delar av dessa har länge utnyttjas som en form av extra uppehållsrum av Sunnadalskolans elever. Orglar Kyrkans första orgel var samtida med kyrkan och byggdes 1975 av J. Künkels Orgelverkstad, Lund. Den hade 6 stämmor och mekanisk registratur och traktur. Orgeln var placerad vid koret. Den nuvarande orgeln byggdes 1993 av Sune Fondell på Ålems Orgelverkstad och har sexton stämmor fördelat på två manualer och pedal. Mekanisk registratur och traktur. Fondellorgeln ersatte Künkelorgeln från 1975, men eftersom den var betydligt större än sin föregångare placerades den nära väggen vid kyrksalens ena kortsida. Referenser Sunnadalskolan - Hela världens skola, Erik Bülow 2004. Noter
Kungsmarkens naturreservat

Kungsmarken är ett naturreservat och natura 2000-område i Södra Sandby socken i Lunds kommun i Skåne, med en mindre del i Hardeberga socken. Det är beläget mellan Lund och Södra Sandby. I området ligger också Lunds akademiska golfklubb. Historia Området ägdes under medeltiden av ärkebiskopen i Lund, som bland annat använde marken för hästbete. Det finns rester av en borganläggning, Glumstorp, från denna tid nordväst om Glomsjön. Efter det har marken under lång tid ägts av kronan. Det har bidragit till lång hävdkontinuitet av marken, och att modernt jordbruk inte har bedrivits på den bördiga marken. I början av 1900-talet användes marken som övningsfält åt tredje Skånska Infanteriregementet och på 1920-talet började området användas som idrottsfält för studenterna på Lunds universitet. En 9-håls golfbana anlades år 1936 som 1955 utökades till en 18-hålsbana. Området blev naturreservat 1974 med förbehållen att fairway inte gödslas och att ruffarna slås först efter blomning och frösättning. Flora Floran i området är mycket rik, över 440 arter kärlväxter har påträffats. Det beror bland annat på den kalkrika moränen. Den artrikaste delen är området öster om Glumsbäcken. Bland de mer sällsynta arterna kan nämnas humlesuga, smalbladig lungört, stallört, stor bockrot, lundstarr, ängsskära, rosenlök, backklöver, praktnejlika, klasefibbla, backsmörblomma, slåtterfibbla, revsuga, backskafting, stor käringtand och kärrnäva. Och sällsynta orkidéer som Adam och Eva, brudsporre och krutbrännare. Fauna Fågelfaunan består bland annat av arterna gravand, knölsvan, sothöna, rödbena, storspov och sånglärka. Källor Länsstyrelsen Skåne - Kungsmarken Kungsmarken - Lunds kommun Floran i Skåne. Lunds botaniska förening. Vegetation och utflyktsmål. 2003. ISBN 91-971021-4-8. Noter
Kungsparken, Gothenburg

Kungsparken (Swedish for King's park), originally Kungsportsparken, is a 13-hectare park behind Stora Teatern in Gothenburg, which encloses most of Nya Allén walkway, and constitutes a so-called park district. Kungsparken was built in several stages between 1839 and 1861. In the 1940s and 1950s, the park was a meeting place for the city's homosexual men. See also Bältespännarparken References External links Media related to Kungsparken, Göteborg at Wikimedia Commons Park information from Gothenburg municipality
Kungsparken, Göteborg

Kungsparken, ursprungligen Kungsportsparken, är en 13 hektar stor park bakom Stora Teatern vid Avenyn i Göteborg, som omsluter större delen av Nya Allén, och utgör en så kallad parkgördel. Övriga parker kring Allén är; Bältespännarparken (1863) och Trädgårdsföreningen (1842). Kungsparken anlades i flera etapper, åren 1839-1861. I Kungsparken ligger Floras kulle, vars plats ursprungligen var en av ravelinerna som tillhörde fortifikationerna i det befästa Göteborg, med statyn Flickan och sjötrollen av Ivar Johnsson. I parken finns flera skulpturer, bland andra Ägget av Egon Möller-Nielsen samt Betongskulptur med sittbänk av Pontus Johansson, nära Vasaplatsen. Parken var på 1940- och 1950-talet samlingsplats för stadens homosexuella män. Referenser Noter Tryckta källor Göteborg : En översikt vid 300-årsjubileet 1923, Göteborgs Jubileumspublikationer, del XX, huvudredaktör Nils Wimarson, utgiven av Stadsfullmäktiges Jubileumsberedning 1923 s. 112 Vidare läsning Fredberg, Carl Rudolf A:son (1919-1920). Det gamla Göteborg: lokalhistoriska skildringar, personalia och kulturdrag. D. 1. Göteborg. sid. 791-796. Libris 2054906. https://runeberg.org/gamlagot/1/0791.htm
Kungsportsbron

A ponte Kungsportsbron - literalmente Ponte da Porta Real - é uma ponte do centro histórico da cidade sueca de Gotemburgo que atravessa o canal Vallgraven, ligando a praça Kungsportsplatsen à grande avenida Kungsportsavenyn. Foi desenhada pelo arquiteto Eugen Thorburn em estilo renascença italiano, construída em granito da Bohuslän, e inaugurada em 1901 pelo rei Óscar II. Tem 45 m de comprimento e 23 m de largura, e está guarnecida por candelabros da época para iluminação pública por meio de gás. Referências Ver também Kungsportsplatsen Kungsportsavenyn Ligações externas
Kungsträdgårdsgatan 10

Kungsträdgårdsgatan 10 i Stockholm är adressen för den byggnad som uppfördes 1913-14 av Stockholms Enskilda Bank men numera inhyser Jernkontoret. Historik Fastigheten ingick, tillsammans med Kungsträdgårdsgatan 8 på andra sidan Wahrendorffsgatan, i arkitekt Ivar Tengboms projektering av Stockholms Enskilda Banks huvudkontor. Tengbom ritade en klassicistisk byggnad, med sex doriska kolossalkolonner mot Wahrendorffsgatan. De relativt anspråkslösa entréerna vetter mot Kungsträdgårdsgatan och Wahrendorffsgatan. Ivar Tengboms arkitektkontor låg i huset mot Wahrendorffsgatan och mellan åren 1917 och 1932 bedrev hovjuveleraren W.A. Bolin sin verksamhet på adressen. År 1964 flyttade Jernkontoret in i fastigheten då Stockholms enskilda bank i ett fastighetsbyte övertog Jernkontorets gamla hus på Kungsträdgårdsgatan 6. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kungsträdgårdsgatan 10.
Kungsträdgårdsgatan 8

Kungsträdgårdsgatan 8 i Stockholm är adressen för den byggnad som uppfördes 1912–1915 som huvudkontor för Stockholms Enskilda Bank. Banken hade förvärvat fyra fastigheter i kvarteret Näckström redan 1907 (bland annat Dramatiska teatern och Hôtel du Nord). Gustaf Wickman projekterade samma år ett nytt huvudkontor för banken vilket dock avslogs av ledningen. Wickmans andra förslag som sammanföll med en ny stadsplaneförslag 1910 med en stor fristående byggnad åt Kungsträdgårdsgatan stöddes av verkställande direktören Knut Agathon Wallenberg, men då denne avgått 1911 utlystes istället en begränsad arkitekttävling mellan Gustaf Wickman, Axel Anderberg, Erik Josephson och Ivar Tengbom. Ivar Tengboms förslag segrade, och fram växte 1912 en mycket genomarbetad bankbyggnad: konstnärligt, materialmässigt såväl som kontorstekniskt. Utformningen medverkade starkt till den begynnande tjugotalsklassicism och kan sägas vara Tengboms konstnärliga och kommersiella genombrott. Bottenvåningens fasad är utförd i svart diabas från Hägghult i Skåne, där den kraftiga rusticeringens verkan förstärks av de gallerförsedda fönstren. Portalen omges av fyra halvkolonnpar, på vilka skulpturer i putsad svart diabas reser sig i de omgivande terrasitputsade våningarna. Skulpturerna utfördes av Carl Milles och föreställer handel genom historien. Våningarna under det höga koppartaket associerar i former med svenskt 1600-tal. Den glastäckta bankhallen i bottenvåningen har grå polerad Gustakalksten som dominerande material. På våningen fanns också rum för notariat- och obligationsdelar. I källaren placerades depositionsvalvet med golv av marmormosaik. Mellanvåningen innehöll direktörsrum och på övervåningen fanns styrelserum samt en stor samlingssal för bolagsstämma. Byggnaden försågs med moderniteter som rörpostsystem, paternosterhiss, elektrisk uranläggning, lokaltelefonsystem, larmknappssystem och cleaneranläggning. Till projektet hörde också Kungsträdgårdsgatan 10 samt Wahrendorffsgatan 4–6. 1960 inreddes vinden, och återigen stod Ivar Tengbom för ritningarna. Byggnaden är idag huvudkontor för Skandinaviska Enskilda Banken som bildades 1972 genom sammanslagningen av Stockholms Enskilda Bank och Skandinaviska Banken. Bilder Referenser Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1977) [1973]. Stockholms byggnader: en bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm (3). Stockholm: Prisma. Libris 7406664. ISBN 91-518-1125-1 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kungsträdgårdsgatan 8.
Kungsängsgymnasiet

Kungsängsgymnasiet (tidigare: Kungsängsskolan, KSK) är en gymnasieskola i Sala kommun. Skolan erbjuder 8 av de 18 nationella gymnasieprogrammen. Dessa är Barn- och fritidsprogrammet, Ekonomiprogrammet, El- och energiprogrammet, Fordon- och transportprogrammet, Naturvetenskapsprogrammet, Samhällsvetenskapsprogrammet, Teknikprogrammet och Vård- och omsorgsprogrammet. Dessutom finns Introduktionsprogrammet. På Kungsängsgymnasiet finns Personlig Tränare-profil inom alla program. Dessutom har flera program möjlighet att starta och driva UF-företag, på ekonomiprogrammet ges denna möjlighet samtliga tre år. Kungsängsgymnasiet erbjuder även elever i nionde klass att komma till skolan och följa en klass under en dag, kallat "Elev för en dag". Elevinflytande På Kungsängsgymnasiet finns både en elevkår och ett elevråd. Rådet arbetar med frågor om elevernas studiemiljö medan kåren anordnar festligheter och aktiviteter. Externa länkar Kungsängsgymnasiets/-skolans officiella webbplats
Kungsäters kyrka

Kungsäters kyrka är en kyrkobyggnad i kyrkbyn Kungsäter i Varbergs kommun. Den tillhör sedan 2012 Veddige-Kungsäters församling (tidigare Kungsäters församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan är ritad av arkitekten Emil Viktor Langlet och uppfördes 1881 i gråsten med fasad av tegel och puts i nyromantisk stil. Efter att den nya byggnaden hade tagits i bruk övergavs den gamla medeltida kyrkan. Ruinerna av denna har konserverats och återfinns invid kyrkogården. Byggnaden är en av omkring trettio svenska centralkyrkor. Planen är oktagonal och utformningen gör att alla kyrkobesökare kommer nära koret, trots att kyrkan har över 350 sittplatser. Kyrkorummets form påverkar även akustiken och ger en stor men kort efterklang. Renoveringar företogs 1934 och 1969 och en omfattande renovering av kyrkans interiör ägde rum 1998. År 2012 renoverades även det centrala kyrktornet. Detta är den bäst bevarade av Langlets centralkyrkor. Alla läktare och stora delar av inredningen med sin ursprungliga dekorativa bemålning från 1881 finns kvar. Inventarier Altartavlan är målad 1891 av Philip Lindström från orten. Korfönstret har glasmålningar. Oblatask i silver från 1758. Klockor Klockorna kommer från den gamla kyrkan. Storklockan är dock omgjuten 1900. Diameter: 100 cm. Vikt: 650 kg. Lillklockan är gjuten 1693. Diameter: 81 cm. Vikt: 330 kg. Orgel Orgeln är pneumatisk och tillverkad 1955 av Tostareds Kyrkorgelfabrik. Bilder Referenser Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 163-164. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Rohr, Ingvar (1980). Kyrkorna i Varbergs kommun : presentation i bild med beskrivande text. [Lindome]: [Förf.]. sid. 32-33. Libris 7790731. ISBN 91-970213-0-X Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 149. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 539. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 ”Kungsäters kyrka”. Kungsäters församling. http://www.svenskakyrkan.se/default.aspx?di=290087&ptid=0. Läst 26 januari 2010. Vidare läsning Ivarsson, Solveig (1984). Den gamla kyrkogården : "vad säga de fredliga vårdar?" : en studie över gravstenar från 16- och 1700-talen på gamla kyrkogården i Kungsäter, Hallands län. Göteborg: Sveriges kyrkliga studieförb. i Göteborgs stift. Libris 487679 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kungsäters kyrka.
Kupolen

Kupolen är ett kupolformat köpcentrum i Borlänge i Dalarna, Sverige. Köpcentret invigdes den 13 september 1990 och är Dalarnas största. Byggnaden har 12 rulltrappor, 100 butiker och restauranger och innefattar även kontor och hotell. Historia Kupolen invigdes i september 1990 och var från början ett två våningar kombinerat köpcentrum och evenemangsarena med arenan på plan två. 1995 byggdes ett nytt våningsplan mellan befintligt köpcentrum och arenadelen och Kupolen rymde då dubbelt så många butiker som tidigare. Arena Kupolen på plan tre byggdes 2005 helt om till butiksyta och ytterligare 20 butiker kunde etablera sig i köpcentret. I Arena Kupolen har det bland annat genom åren spelats Davis Cup-tennis, innebandylandskamp, arrangerats dansbandsgalor, finnkamp och SM i friidrott, konserter, biljardtävlingar, samt att TV-programmet gladiatorerna spelades in i Arena Kupolen 2000–2001. Även världens största datorfestival Dreamhack har arrangerats i Kupolen under åren 1997–2001 innan den flyttade till Elmia i Jönköping. Källor Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kupolen. Officiell webbsida