NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Listonhill

Listonhill är en villa belägen vid Djurgårdsvägen 216–218 och 221 på Djurgården nära Biskopsudden i Stockholm. Huvudbyggnaden, flygeln (Lilla villan) och vagnshuset är blåklassade av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att bebyggelsens kulturhistoriska värde av Stadsmuseet anses motsvara fordringarna för byggnadsminnen i Kulturmiljölagen. Historik Byggnaden uppfördes 1790-1791 efter ritningar av Hagaparkens skapare arkitekt Fredrik Magnus Piper åt Robert Liston, engelsk ambassadör i Sverige 1788-1793. Listonhill är ett av de få helt genomförda proven av en planlösning inspirerad av den italienske arkitekten Andrea Palladio och den brittiske arkitekten Sir John Soane. Huset projekterades ursprungligen att uppföras i sten, men byggdes sedan i korsvirke och bekläddes med träpanel. Villan har en central rotunda (cirkelrunt rum) genom hela huset som avtecknar sig genom den utbuktande salongen på fasaden mot söder och ger en storslagen utsikt över Stockholms inlopp. De nyantika fasaderna är klädda med slätpanel, för att uppnå verkan av en slätputsad mur. På senare tid har dock fasaden renoverats och locklist har satts på panelen. Interiörmässigt är byggnaden välbevarad med den ursprungliga inredningen intakt. Efter några år blev Robert Liston ambassadör i Konstantinopel och senare i Washington, D.C.. Han sålde då stället till grosshandlare Elias von Langenberg. Nästa ägare var grosshandlare J.G. Wennerqvist. Under 1810-talet var Listonhill centrum för stockholmssocietetens sällskapsliv efter att egendomen köpts 1813 av direktören för Ostindiska Kompaniet Carl Abraham Arfwedson. Han tillhörde skeppsbroadeln. Efter honom var grosshandlare Pehr Wikström ägare, han genomförde en del ändringar på huset.. Listonhill ägs fortfarande av en ättling till Pehr Wikström. Norr om Listonhill med adress Djurgårdsvägen 221 ligger ett grönmålat trähus som var tidigare vagnshus och stall. Bakom den märks den gamla kuskbostaden som restaurerades på 1950-talet och höjdes med en våning. Väster om stället utbreder sig ett av Sveriges nordligaste bestånd av bok, som planterades på 1820-talet genom Israel af Ströms initiativ (se Djurgårdens bokskog). Bilder Referenser Litteratur och källor Bedoire, Fredric (2012) [1973]. Stockholms byggnader: arkitektur och stadsbild (5). Stockholm: Norstedt. sid. 221. Libris 12348272. ISBN 978-91-1-303652-6 Olof Hultin; Ola Österling; Michael Perlmutter (2002) [1998]. Guide till Stockholms arkitektur. Stockholm: Arkitektur Förlag. sid. 170. Libris 8465772. ISBN 91 86050‐58‐3 Björn Hasselblad; Monica Eriksson (1982). Djurgårdsvandringar: villor och andra sevärdheter på Södra och Norra Djurgården: en introduktion till Kungl. Djurgården. Stockholm: Kungliga Djurgårdens förvaltning. sid. 51. Libris 7791397. ISBN 91-970418-0-7 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Listonhill. Stockholmskällan har media som rör Listonhill
Litografiska museet

Litografiska museet är ett arbetslivsmuseum ägnat åt litografin. Museet är beläget på Sundby gård i Huddinge kommun, Stockholms län. Det drivs av Litografklubbens Arkiv i nära samarbete med Huddinge kommun och är det enda i sitt slag i Sverige. Verksamhet Litografiska museet invigdes år 2005 på Sundby gårdsområdet. Museibyggnaden har en yta av 350 m² och är ritad av arkitekt Bertil Schröder. På platsen fanns tidigare en motionscentral som förfallit. I den permanenta utställningen visas den litografiska tekniken från början av 1800-talet med hjälp av tryckpressar och en stor samling litografiska stenar. De flesta stenar har använts för att trycka tändsticksetiketter och har motiven bevarade. Museets huvuduppgift som arbetslivsmuseum är att visa upp den litografiska tryckmetoden och den utveckling och påverkan som denna teknik förde med sig i samhället. Museet har ett arbetsstipendium för konstnärer, och tar även emot gästande konstnärer som vill litografera och trycka. 2013 döptes arbetsstipendiet om till Cecilia Frisendahls litografistipendium med anledning av Cecilia Frisendahl 90-årsdag. Museet äger även en stor samling affischer och trycksaker från 1800-talets första hälft och framåt. Samlingarna har registrerats digitalt från 2013. Sedan maj 2016 är de också sökbara i Kringla via i K-Samsök. I museets utställningshall visas konstutställningar och andra utställningar med anknytning till litografi. Stoppcylinderpressen "Johanna" Museets största och tyngsta föremål är stentryckspressen kallad "Johanna", en så kallad stoppcylinderpress från 1897 och byggd av Maschinenfabrik Johannisberg i tyska Geisenheim vid Rhen. Tryckpressen mäter 4,6 x 2,4 meter och väger sju ton. Johanna köptes först till Linköpings Litografiska Tryckerier där hon tjänstgjorde till 1932. Så småningom transporterades hon till Huddinge där hon stod några år i Fullersta Bio Konsthall. 1996 skänktes hon till Litografklubbens arkiv där hon renoverades. Idag är "Johanna" en av två kända tryckpressar av den typen i världen. Offsetpressen "Chief 22" En annan raritet är en av de första svenskbyggda offsetpressarna från 1946. Det är en "Solna Chief 22 S/n 17" som tillverkades av Printing Equipment i Solna på licens av American Type Founders Webendorfer i USA. Bakgrunden till denna licenstillverkning var att Albert Bonnier ville förvärva några tryckpressar strax efter andra världskriget. Bonniers förlag hade just övertagit Åhlén och Åkerlund och behovet av tryckpressar var stort. Bonnier fick inte köpa några pressar men han återkom med ett förslag till avtal för licenstillverkning av en liten offsetpress kallad "Chief 22". Tillverkningsstarten var besvärlig men pressen förbättrades sedan hela tiden och totalt producerades mer än 30 000 "Solna-Chiefar" som såldes över hela världen. Bilder Källor Litografiskt Allehanda, nr 2, 2010. Informationstavla i permanenta utställningen Litografiska Museets Digitala Arkiv Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Litografiska museet. Officiell webbsida
Litslena Church

Litslena Church (Swedish: Litslena kyrka) is a medieval church in the Archdiocese of Uppsala (Church of Sweden) in Uppsala County, Sweden. History The fieldstone church was originally dedicated to John the Baptist and was founded in the 12th century. It has been rebuilt in stages during the Middle Ages; it was enlarged in the 14th century and acquired its present vaults during the 15th century. It has not been substantially altered after the Reformation. Architecture The church is decorated inside with frescos dating from c. 1470. The frescos differ from other medieval frescos in Sweden in that they have unusually well-preserved colours and in that they were made by an unknown artist not known to have worked on any other church within present-day Sweden. Apart from the frescos, the church also houses a number of historical furnishings. The altarpiece, dedicated to Mary, was made in Lübeck around 1480. Litslena Church also houses other medieval wooden pieces of art, namely a circular dish with a depiction of the head of Christ from the middle of the 15th century and a triumphal cross from approximately the same time. The oldest item in the church is the baptismal font, dating from the 12th century and made of local sandstone. In addition, the church has in its possession a 15th-century chasuble, made of green velvet, probably from Italy decorated with embroidery of probably Polish origin. The church also possesses a late medieval paten bearing an image of Saint Anne together with Mary and Christ. References External links Official site (in Swedish) Media related to Litslena Church at Wikimedia Commons
Livets brunn

Livets brunn är en skulpturgrupp och fontän på Hertig Johans torg i centrala Skövde. Livets brunn är utfört av skulptören Ivar Johnsson och invigdes i september 1950. År 2012 blev konstverket omdebatterat efter att bland andra riksdagsledamoten Monica Green framfört som sin åsikt att statyn är kvinnoförnedrande och att kommunens konstchef Ingemar Arnesson framfört att verket borde rivas. Fotogalleri Källor Noter
Ljungberg Museum

Ljungberg Museum (Swedish: Ljungbergmuseet) is a museum located in Ljungby, Sweden, and is Kronoberg County's official museum of visual art. The museum is located in Ljungby city center next to the former home and atelier of Sven Ljungberg (1913–2010) and Ann Margret Dahlquist-Ljungberg (1942-2002). Some of the permanent exhibitions are dedicated to their works. The museum was designed by their son, architect Pontus Ljungberg, and was built in stages between 1990 and 2002. The foundation Sven och Ann Margret Ljungbergs Stiftelse was created in 1989 with the purpose of constructing a picture warehouse, but the idea was soon transformed into a museum instead. The museum was inaugurated by the then current minister of culture Bengt Göransson. In 2012 it became the official visual art museum for Kronoberg County. References External links Ljungbergmuseet website
Ljungbergmuseet

Ljungbergmuseet är ett konstnärsmuseum och en konsthall i Ljungby. Ljungbergmuseet är uppfört på tomten bredvid Sven Ljungbergs tidigare bostad nära Lagan i Ljungby. I museet visas permanent verk av Sven Ljungberg och Ann Margret Dahlquist-Ljungberg samt tillfälliga utställningar. Museet är uppfört i etapper 1990 och 2002 och ritat av Pontus Ljungberg. Det ägs och drivs av Sven och Ann Margret Ljungbergs Stiftelse. Ljungbergmuseets stipendium till Sven och Ann Margret Ljungbergs minne Ljungbergmuseets stipendium till Sven och Ann Margret Ljungbergs minne instiftades 2013. Ljungby kommun, Ljungbergsmuseets vänförening och Sven och Anmargrets stiftelser svarar för stipendiesumman på 40.000 kronor. Stipendiet delas ut årligen i december. Stipendiater Källor Externa länkar Ljungbergmuseets webbplats
Ljungby tingsrätt

Ljungby tingsrätt var en tingsrätt i Kronobergs län. Ljungby tingsrätts domsaga omfattade Ljungby kommun, Markaryds kommun och Älmhults kommun. Tingsrätten och dess domsaga ingick i domkretsen för Göta hovrätt. Tingsrätten hade kansli i Ljungby. År 2005 uppgick tingsrätten och domsagan i Växjö tingsrätt och domsaga. Administrativ historik Vid tingsrättsreformen 1971 bildades denna tingsrätt i Ljungby från häradsrätten för Sunnerbo härad som var placerad där. Domkretsen bildades av Sunnerbo tingslag samt de delar av Allbo tingslag som ingick i Älmhults kommun. Från 1971 ingick områdena för Ljungby kommun, Markaryds kommun och Älmhults kommun. Dessutom de delar av Östbo och Västbo tingslag som ingick i Ljungby kommun. Tingsrätten och domsagan uppgick 12 september 2005 i Växjö tingsrätt och domsaga. Lagmän 1971-1973: Lars Munck af Rosenschöld 1973-1986: Nils Sönnerby 1987-1997: Per Olof Marke 1997-2005: Johan Mannergren Referenser Noter Tryckta källor Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Ljungby tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Ljungbyheds flygplats

Ljungbyheds flygplats (IATA: –, ICAO: ESTL) är ett civilt flygfält och före detta militär flygplats, i nordvästra delen av tätorten Ljungbyhed i Klippans kommun i Skåne län. Historik Flygfältets historia går tillbaka till 1910 då Hjalmar Nyrop och Oscar Ask gjorde flygförsök här. Under flygvapentiden fanns här även Sveriges största militära flygskola och flygfältet firade 70-årsjubileum 1996 tillsammans med Flygvapnet. Flygfältet är från början en gammal lägerplats, och var på sin tid Sveriges största. Efter att regementena flyttade in i kaserner i början av 1900-talet, startade flygverksamheten år 1910. Mellan åren 1915 och 1920 utbildade Enoch Thulins flygskola piloter på fältet. Efter ett riksdagsbeslut år 1925 bildades Flygskolan den 1 juli 1926, vilket senare blev Krigsflygskolan (F 5). Flygfältet var sedan fram till att Krigsflygskolan avvecklades år 1998 som ett militärt flygfält. Flygfältet övergick då till ett civilt flygfält ägt av F5 AB, ett av Klippans kommun helägt bolag. Klippans kommun sålde år 2007 sina sista aktier i bolaget, som hade bytt namn till Ljungbyhed Park AB, till Peab AB. Ljungbyhed Park AB blev ett dotterbolag till Peab år 2009. Den 1 juni 2020 köptes Ljungbyhed Park AB av det nybildade Annehem Fastigheter AB. Några av dess hyresgäster är: Flygteknikcenter Ljungbyhed, Trafikflyghögskolan (TFHS), Saab AB, Ljungbyheds Militärhistoriska Museum, Ljungbyheds Aeronautiska Sällskap samt Ljungbyheds flygklubb. Flygfältet har fyra parallella rullbanor för start och landning. Två långa banor om cirka 2000 meter och två korta om cirka 800 m. Endast 11RL/29RL används till flygverksamhet medan kortbanorna och intilliggande område numera används av Ljungbyheds Motorbana för förarutbildningar, event och racingtävlingar. Bland annat körs sedan 2021 en deltävling i STCC där. Se även Krigsflygskolan Lista över flygplatser i Sverige Trafikflyghögskolan Referenser Externa länkar Ljungbyhed Park Ljungbyheds flygklubb
Ljungdalakyrkan

Ljungdalakyrkan är en stadsdelskyrka i nordöstra delen av Hässleholm. Den är församlingskyrka i Hässleholms församling i Lunds stift. Kyrkan ligger vid ett torg i Ljungdala Center mellan bostadsområde och industriområde. Kyrkobyggnaden Den 14 mars 1978 tog kyrkofullmäktige beslutet att kyrkan skulle byggas. Kyrkan med församlingslokaler uppfördes 1980 efter ritningar av arkitekten Torsten Thuresson och invigdes den 7 september samma år av biskop Per-Olof Ahrén. Den hade då kostat 2,8 miljoner kronor. De olika rummen i kyrkan har olika namn. Själva kyrksalen heter Maria. Utanför kyrkan finns en fristående klockstapel. Inventarier All inredning i kyrkorummet är flyttbar. Altartavla och processionskors är skapade av konstnären Stig Carlsson, Nyhamnsläge. Kyrkliga textilier är utformade av Inger Björklund och Inga-Britt Jeppsson. Orgel Den nuvarande orgeln byggdes 1984 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel. Orgeln har en ny fasad. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 449. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Hässleholms församling
Ljungs gamla kyrka

Ljungs gamla kyrka är en kyrkobyggnad sedan 2011 i Ljungskile församling (tidigare Ljungs församling) i Göteborgs stift. Den är belägen i Ljungskile i Uddevalla kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes troligen på 1100-talet eller i början av 1200-talet. Den har haft en romansk planlösning med rektangulärt långhus och smalare kor, åtskilda av en triumfbåge. En större reparation ägde troligen rum på 1620-talet. 1729–1733 byggdes koret om, det breddades till nuvarande tresidiga form. 1791 målades interiören av Johan Henric Dieden. Kyrkan övergavs 1904 och blev därefter en ruin. 1919 reparerades och konserverades ruinen under ledning av arkitekt Anders Roland. 1937 reparerades och kompletterades ruinen med tak, fönster och dörrar. Ytterväggarna belades med puts. Åren 1950–1951 återställdes kyrkan efter förslag av arkitekt Knut Nordenskjöld. Inventarier Dopfunten av snidat trä har en sexkantig kalkform och är tillverkad 1960 av Walfrid Andersson. Predikstolen med åttakantig korg är tillverkad 1956 efter ritningar av Axel Forssén. Orgeln är byggd 1970 av Magnussons orgelbyggeri. Källor Riksantikvarieämbetet Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 500. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ljungs gamla kyrka.
Ljungs kyrka, Bohuslän

Ljungs kyrka är en kyrkobyggnad sedan 2011 i Ljungskile församling (tidigare Ljungs församling) i Göteborgs stift. Den ligger i Ljungskile i Uddevalla kommun. Kyrkobyggnaden Byggnaden, i gotisk stil och ritad av arkitekten Adrian Pettersson, stod klar 1902. Långhuset har ett något utskjutande tvärskepp och koret är tresidigt avslutat. Både den ursprungliga exteriören och interiören förändrades genomgripande vid restaureringen 1950-1951. De röda tegelväggarna putsades då och målades vita. Målningarna i korets tak, en bildsvit med Jesu liknelser, har utförts av Gunnar Torhamn och han har också skapat glasmålningarna på de båda fönstren i koret. Inventarier Predikstolen har daterats till 1634 och härstammar från Ljungs tidigare kyrka. Altaruppsatsen är också från 1600-talet och återger den korsfäste Kristus omgiven av Moses och Paulus. Dopfunten i trä (1733) kommer även den från den gamla kyrkan. Ett dopfat i mässing med bild av Marie bebådelse är troligen importerat till Sverige under 1500-talet. Krucifixet är framställt av bildhuggaren Walfrid Andersson. Orgel Kyrkans första piporgel var byggd 1902 av Thorsell & Eriksson. Den renoverades under 1930-talet av A. Magnusson Orgelbyggeri AB, Göteborg. Nuvarande orgel från Hammarbergs Orgelbyggeri AB tillkom 1963. Det är en 2-manualig orgel med mekanisk traktur och registratur och ljudande fasad. Sex äldre orgelstämmor har intonerats om och satts in. Disposition Se även Ljungs gamla kyrka Referenser Carlsson, Sten L (1973). Sveriges kyrkorglar. Lund: Håkan Ohlsson. Libris 7604068. ISBN 91-7114-046-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 499. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 120. Libris 904466 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Ljungs kyrka, renovering av taket på kyrktornet. Ljungs församling. Kulturmiljöbild 16000200005384. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ljungs kyrka, Bohuslän.
Ljungsarps kyrka

Ljungsarps kyrka är en kyrkobyggnad belägen i samhället Ljungsarp, Tranemo kommun. Sedan 2010 tillhör kyrkan Dalstorps församling (tidigare Ljungsarps församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan ligger norr om Stomsjön. Från den medeltida kyrkan kvarstår endast långhuset. Det tidigare smalare och rakt avslutade koret revs 1835 och ersattes av det nuvarande. Samtidigt ersattes det plana innertaket av ett brädvalv, men taklaget från tidig medeltid finns ändå bevarat. I sin nuvarande form består byggnaden av ett rektangulärt långhus med halvrunt kor i öster och vapenhus av trä i väster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. En restaurering genomfördes 1925 under ledning av arkitekt Melchior Wernstedt, varvid man ville återställa interiören till ett mera ursprungligt skick. Kyrkorummets målningar togs fram och ett nytt golv lades in. Bemålningen av läktarbröstningen är sannolikt från 1500-talet. Vid en ombyggnad 1954 murades ett korfönster bakom altaret igen. Kyrkan rymmer 400 personer. Inventarier Av ett altarskåp i trä från medeltiden är endast fragment bevarade. Vissa finns i Statens historiska museum medan några helgonfigurer, troligen tillverkade omkring 1490 i Lübeck, nu finns i ett nytillverkat altarskåp. En åttasidig dopfunt av trä är tillverkad 1963. Vid norra väggen står en predikstol som är tillverkad 1711 av Gustav Kihlman. Dess femsidiga korg är pryds med snidade skulpturer av Mose och de fyra evangelisterna. Mitt under predikstolens ljudtak hänger en förgylld duva. Altaruppsatsen av lindträ är snidad och bemålad 1956 av skulptören Arvid Bryth. Orglar Den första orgeln med sex stämmor med klaverbord var tillverkad 1891 av Levin Johansson hos Liareds orgelbyggeri. Nuvarande mekaniska orgelverk byggdes 1966 av Tostareds Kyrkorgelfabrik och har femton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Den ljudande fasaden har bibehållits från 1891 års orgel liksom visst annat material. Klockstapel och klocka Sydöst om kyrkan står en klockstapel som troligen är uppförd på 1600-talet. Den brädfodrades och rödmålades 1822. Klockan är gjuten 1889 av Johan A. Beckman & Co., Stockholm. Bilder Referenser Gullbrandsson, Robin (2017). Medeltida taklag i Göteborgs stifts kyrkor : en förstudie. Rapport / Västarvet, 2017. Vänersborg: Västarvet. sid. 64-66. Libris 22284903 Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 234-235. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Webbplats: Ljungsarps kyrka - Svenska kyrkan i Kind Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Ljungsarps kyrka.
Ljusets kyrka

Ljusets kyrka är en distriktskyrkobyggnad belägen vid Tomtbergavägen 16 nära Hallunda centrum i Botkyrka kommun. Den tillhör Botkyrka församling i Stockholms stift i Svenska kyrkan och är granne med den syrisk-ortodoxa Sankt Petrus och Paulus kyrka. Kyrkobyggnaden Bygget av Ljusets kyrka påbörjades i februari 2004. Första advent var det dags för invigning av Caroline Krook biskopen för Stockholms stift. Kyrkans grundform är åttkantig. Huset är byggd i trä och fasaderna är klädda i grova panelbräder, målade i faluröd färg. Väggarna lutar utåt i 15 graders vinkel så att kyrkan till sin form påminner om ett skepp, som för tanken till Noas ark. I kyrkans inre leder de utåt lutande väggarna tanken till en blomma som vecklar ut sina blad mot ljuset. På kyrkans tak återfinns ett grekiskt kors med kula och jordklotet utfört i rostfritt stål. För den arkitektoniska utformningen stod Thomas Bernerstedt och Kjell Rosenborg på FRS Arkitektkontor AB. Ljusets kyrka i Hallunda nominerades år 2006 för Rödfärgspriset och fick Stockholms Läns Hembygdsförbunds byggnadspris 2005. Klockstapeln Klockstapeln är en betongkonstruktion som tidigare stod vid Norsborgs kyrka som var en föregångare till nuvarande kyrka. Samtidigt med kyrkans invigning stängdes församlingens kyrkor i Norsborg och Alby. Inventarier Altartavlan är en vatten- och sandskuren rostfri stålplåt som är 1,5 meter bred och 3 meter hög. I taket hänger två ljuskronor bestående av neonrör. Kyrkans orgel är inköpt från S:ta Birgittas kapellkrematorium i Skövde. Altare och dopfunt är utförda av björk och oxiderad mässing. Bilder Referenser Tryckta källor Informationsblad i kyrkans foajé utgivet av Botkyrka församling Rödfärgspriset 2006, Falu Rödfärg 2006. Webbkällor Botkyrka församling informerar TräGuiden Botkyrka kommuns webbplats Svenska Dagbladet 2004-12-19 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ljusets kyrka.
Ljusne kyrka

Ljusne kyrka är en kyrkobyggnad i Ljusne i Hälsingland. Kyrkan tillhör Ljusne församling i Uppsala stift. Ljusne kapellförsamling inrättades 1894. Kyrkobyggnaden 1896 övertogs och ombyggdes en byggnad (som tidigare tjänat som skola och kyrksal) efter ritningar av byggnadsingenjören Carl Widell, Stockholm. Byggnadsstilen är schweiziskinspirerad. Kapellet invigdes av kontraktsprost Robert Kihlberg. En renovering genomfördes 1926. I byggnadens östra del finns kyrkorummet och i dess västra del finns församlingslokaler. Kyrkorummet är indelat i tre skepp och saknar takvalv. Istället finns öppna snidade takstolar. Inventarier En ljuskrona av mässing med tolv pipor är tillverkad 1896 i Ljusne. Ovanför altaret finns en altarpredikstol som fick sitt ljudtak vid renoveringen år 1926. En åttakantig dopfunt av trä tillkom vid ombyggnaden år 1896. Funten står på ett podium vid ett av fönstren. Orgel Före 1944 användes ett harmonium i kyrkan. 1944 byggde Bo Wedrup, Uppsala en pneumatisk orgel. Med ett tonomfång på 56/30. 1950 tillbyggde Rolf Larsson, Uppsala orgeln. 1967 renoverades orgeln av Gunnar Carlsson, Borlänge. Bildgalleri Litteratur Göran Eketorp: Ljusne kyrka och församling (1946) Våra kyrkor, sidan 68, Klarkullens Förlag AB, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ljusne kyrka. Söderala pastorat
Ljussjön (Skogs socken, Hälsingland)

Ljussjön består av två källsjöar, Norra Ljussjön och södra Ljussjön, belägna i södra delen av Söderhamns kommun. Närmaste tätort är Stråtjära. Sjöarna är kända för sitt extremt rena och fina vatten. Sjöarnas fiskbestånd består av abborre och gädda och omfattas av Gullgruvas fiskevårdsområde.