NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Korsbackakyrkan

Korsbackakyrkan är en kyrkobyggnad i Kävlinge. Den är församlingskyrka i Kävlinge församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes i brunrött tegel 1897 under nygotikens era, varför kyrkan domineras av denna stil, både exteriört och interiört. Arkitekt var Alfred Arwidius. Kyrkorummet täcks av ett trätunnvalv med sju synliga bjälksparrar. Absiden är ett vitputsat valv. Golvet har cementplattor i gångar, kor, kapell och vapenhus. Bänkinredningen har trägolv. Träinredningen är brunmålad fabrikssnickeri i nygotisk stil. Fasaden är vitputsad på blinderingar och fönsteromfattningar. Kalkstensplattor täcker strävpelare och tinnar. Yttertaket är täckt med koppar. Kyrkan invigdes första söndagen i advent, 28 november 1897. Fram till 1982 var namnet Kävlinge nya kyrka, vardagligt benämnd Nya kyrkan. Den är belägen på en höjd cirka 250 meter norr om Gamla kyrkan. Namnet Korsbacka kommer från backen vid vägkorset, som har gett namn åt området, kyrkan, Korsbackaskolan och Korsbackahallen. Ibland skrivs kyrkans namn Korsbacka kyrka. Inventarier Altarbilden är utförd av Fredrik Krebs och föreställer Jesus vid första nattvarden. Ett krucifix av trä är snidat av Bror Forslund och skänkt till kyrkan av konstnären. I triumfbågen finns ett hängande glaskors utfört av konstnären Erik Haglund, 1963. Korväggarna pryds av tre gobelänger i ryateknik. Dessa är ritade av Kirsten Hennix och tillverkade av församlingsbor. I västra delen av kyrkan finns sedan 2013 fyra stora tavlor av konstnären Limpo. De föreställer händelser i Jerusalem under påsken. Orgel 1980 byggde A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en mekanisk orgel med cymbelstjärna. Fasaden är ritad av Torsten Leon-Nilson. Orgeln är placerad vid norra väggen. Gamla orgeln Det finns även en äldre orgel som byggdes 1902 av Salomon Molander & Co, Göteborg och är en mekanisk orgel. 2014 renoverad och återställd av Bergenblad & Jonsson, Nye enligt restaureringsprogram av Anders Johnsson 2007. Två fasta kombinationer (Piano och Forte) Galleri Invändigt kyrkan i oktober 2013: Referenser Tryckta källor Korsbacka kyrkan. Broschyr hämtad i kyrkan 15 oktober 2013. Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 418. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Lotta Eriksson och Emelie Petersson: Korsbackakyrkans kyrkogård, Regionmuseet Kristianstad Vidare läsning Rydbeck, Monica (1932). Kävlinge kyrkor i Harjagers härad : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor ; 38. Skåne ; 1:1. Stockholm: Svenska bokhandelscentralen. Libris 19512790. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6883
Korsberga kyrka, Västergötland

Korsberga kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2010 tillhör Korsberga-Fridene församling (tidigare Korsberga församling) i Skara stift. Kyrkan ligger i Korsberga i västra delen av Hjo kommun. Kyrkobyggnaden Första träkyrkan på platsen var sannolikt uppförd på 1200-talet. Någon gång på medeltiden uppfördes en murad sakristia som ännu står kvar. Dagens timmerkyrka uppfördes 1696 och 1823 tillkom ett smalare vapenhus vid västra kortsidan. Utvändigt är träpanelen målad i vitt för att ge intryck av stenkyrka. Taket är spåntäckt. Inventarier Madonnaskulptur tronande i altarskåp från sent 1200-tal troligen utförd i al. Figurens höjd 93 cm och skåpets 120 cm. Altaruppsatsen är i barock. I sakristian finns ett 1400-talsmåleri från mäster Amunds skola. Motivet är rosenkransen. Predikstolen är skänkt till kyrkan 1712 och troligen utförd av Johan Ullberg den äldre. Klockstapel och Klockor På kyrkogården står klockstapeln från 1600-talet. Däri hänger en bikupsformig lillklocka av en tidig medeltida typ, som möjligen kan dateras till 1100-talet. Den hör i vart fall till Västergötlands äldsta. Den har tomma skriftband och saknar inskrifter. Orgel Orgeln, som är placerad på läktaren i väster, är tillverkad 1964 av Nordfors & Co. Den ljudande fasaden är från 1854 och det 1964 tillbyggda ryggpositivet är typiskt för den tidens klangliga och arkitektoniska tänkesätt. Det avviker i färgsättning på ett markant sätt från kyrkans övriga inredning. Instrumentet har femton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Bilder Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 91. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 182. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Korsberga kyrka, Västergötland.
Korskyrkan, Västerås

Korskyrkan är en kyrkolokal på Karlfeldtsgatan 3 i Västerås, tillhörande Baptistförsamlingen Filadelfia, Västerås - en baptistförsamling med drygt 300 medlemmar som tillhör samfundet Evangeliska Frikyrkan. Församlingen grundades 1935 och har sedan 1967 sin kyrkolokal på nuvarande plats. Man ser som sin uppgift att hjälpa människor till ett liv med Jesus. Förutom gudstjänster och hemgrupper bedriver församlingen ett omfattande barn- och ungdomsarbete, ett internationellt arbete och ett arbete med att på olika sätt göra evangeliet känt lokalt. Tro I fråga om trosuppfattning bekänner sig Korskyrkan till en baptistisk och karismatisk kristendom, är en del av frikyrkorörelsen och har en evangelikal bibelsyn. Ett av de särdrag som utmärker baptistförsamlingar är att man inte har några bekännelsedokument utöver Nya Testamentet i Bibeln, som i sig självt anses som en tillräcklig beskrivning av tron. I likhet med övriga församlingar inom Evangeliska Frikyrkan har Korskyrkan dock valt att ansluta sig till den s.k. Lausannedeklarationen för sin evangeliserande verksamhet. Korskyrkan är en baptistförsamling som i dopfrågan enbart tillämpar och undervisar så kallade troendedop. Internationellt arbete Församlingen understöder flera missionärer, som bl.a. arbetar med hälsovård, teologisk utbildning och evangelisation i Sydostasien, Centralasien och arabvärlden. Dessutom är församlingen bidragsgivare till hjälporganisationen Ge för livet (tidigare Bröd till Bröder) och underhåller fadderbarn bl.a. i Paraguay. Barn- och ungdomsarbete Korskyrkans barn- och ungdomsarbete omfattar: Söndagsskola (4-12 år) "Café Kids" (7-10 år) "Fredagsklubben" (10-12 år) "Konfa" (konfirmationsundervisning) "Online" (tonår) Olika läger (oftast i samarbete med andra församlingar). I sina lokaler driver församlingen även förskolan Pärlan med två avdelningar och plats för drygt 30 barn. Församlingsliv Korskyrkan har en bred variation av verksamhet. Dessa innefattar bland annat Gudstjänster, Alpha, undervisning, själavård och utåtriktade samlingar. Övrigt lokalt arbete Församlingsbladet "Kontakt med Korskyrkan" kommer ut tre gånger om året med en upplaga på 2500 exemplar och delas ut till alla hushåll i stadsdelen. Korskyrkans föreståndare Linné Eriksson (1935-38) C. H. Uppman (1938-40) Mauritz Svensson-Gagnerud (1941-48) Karl-Gustav Johansson (1948-57) Karl-Erik Mattsson (1958-62) Eric Svensson (1962-69) Nils Nilsson (1969-76) Görgen Palm (1976-80) Bernt Axelsson (1980-89) Bengt Freed (1991-2000) Rikard Eugénzon (2000-2007) Björn Strömvall (2008-2019) Magnus Lindeman (2023-2025) Källor Församlingens årsberättelse 2005 Församlingens webbplats "Mål och vägar för baptistförsamlingen Filadelfia i Korskyrkan" (1995)
Kortedalakyrkan

Kortedalakyrkan är en församling inom Equmeniakyrkan. Kyrkan ligger nära Kortedala torg i nordöstra Göteborg. Kyrkobyggnaden Församlingen bildades 1957. Kyrkobyggnaden uppfördes 1960 under ledning av byggmästare Lennart Wallenstam efter ritningar av arkitekterna Rune Lund och Alf Valentin. Kyrkan har en stomme av betong och har väggar täckta med rött fasadtegel. Kyrkorummet täcks av ett sadeltak i betong konstruerat av professor Gunnar Kärrholm. Referenser Externa länkar Kortedalakyrkans webbplats Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Kosters kyrka

Kosters kyrka, tidigare Kosters kapell, är en kyrkobyggnad sedan 2006 i Strömstads församling (tidigare Tjärnö församling) i Göteborgs stift. Den ligger på Sydkoster i Strömstads kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1938-1939 efter ritningar av slottsarkitekt Knut Nordenskjöld och invigdes i oktober 1939. Byggnadskostnaden var 85.130 kronor. Finansieringen skedde genom två kollekter inom stiftet. Byggnaden är belägen på en äng omgiven av bergknallar. Kyrkans exteriör är vitmålad med stående locklistpanel. Kyrkan vilar på en sockel av granit och både sadeltaket och tornhuven är belagda med skiffer. Planen består av långhus med smalare rakt avslutat kor i öster. Norr om koret finns en utbyggd sakristia. I väster finns ett kyrktorn med hög tornspira som kröns med kors och krona, symboliserande jordisk bedrövelse och kristen triumf. Denna typ av tornspira finns endast på fyra kyrkor i Sverige – förutom Koster i längst väster, även i Karesuando i norr, i Haparanda i öster och i Smygehuk i söder. Tornet är inbyggt i långhuset med ingång och vapenhus i bottenvåningen. Interiören har ett indraget, tunnvälvt tak, vilket även utgör tak i det separata koret. Kyrkan har fasta bänkkvarter med mittgång. Väster om kyrkan på andra sidan vägen finns ett bårhus, uppfört på 1950-talet, som delvis ingrävt i en sluttning. Inventarier Inredningen är samtida med kyrkan. Korväggen ovanför altaret har ett runt fönster med glasmålningen "Den heliga staden", komponerad av Yngve Lundström och N. P. Ringström. Altartavlan är utförd av Gunnar Torhamn och skildrar hur Jesus talar till folket från en båt i Galileiska sjön. Vid norra väggen står en predikstol med kvadratisk korg och ljudtak, utförd av Conrad Carlman. Dopfunten har en cuppa med rundade former och ett fyrkantigt skaft med insvängda sidor. Orgeln är tillverkad av Lindegren Orgelbyggeri AB. Bilder Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 186. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 511. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kosters kyrka.
Kramphults pörte

Kramphults pörte är en ålderdomlig lantbruksbyggnad belägen cirka sju kilometer nordväst om Stjärnhov i Gnesta kommun, Södermanlands län. Byggnaden står på sin ursprungliga plats och är en av de få bevarade av sin typ i länet. Kramphults pörte förklarades som lagskyddat byggnadsminne i september 1983. Beskrivning Pörtet ligger under Herrökna säteri och har under äldre tider inte använts som bostad som de finska pörtena i exempelvis Finnskogarna, utan för rökning av fläsk och som linbastu, möjligtvis även som sädesria. Byggnaden, som kan datera sig från 1700-talet, placerades långt från bebyggelsen på grund av brandfaran. Huset är uppfört i omålat liggtimmer och består av ett enda ett rum med ingång från ena kortsidan som är någon meter indragen under taket. Det saknar fönster och skorsten, men har rökhål i andra kortsidan, rökugn av tegel och lave. Sadeltaket är tegeltäckt under vilket ett äldre torvtak samt åsar ligger kvar. Bilder Källa Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Informationstavla på platsen Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kramphults pörte.
Kranglan

Kranglan är en mindre grupp av byggnader vid den södra stranden av Järlasjön belägna vid det smala sund som delar Järlasjön i två delar. En mindre gångbro i trä förbinder området med Fannydal och Storängen, medan området avgränsas av Nackareservatet i söder. Området har även en vägförbindelse på Järlasjöns södra sida genom Kranglans väg som i väster förbinder området med Hästhagen och i öster med Saltsjö-Duvnäs. Historik Kranglan är namnet på ett tidigare torp som låg på en vacker udde i Järlasjön där sjön smalnar av söder om Storängen. Namnet Kranglan är besläktat med krök/krok. Här uppfördes 1909-1910 en tegelbyggnad av institutionskaraktär på uppdrag av Nacka kommun för att samla vården av seniora, sjuka medborgare på ett lugnt ställe. Kommunen lät också inrätta ett jordbruk kring Kranglan som var verksamt med vackra odlingar fram till 1932. Andra verksamheter som bedrevs om vintern var sågning och upptagning av isblock till isskåp. Nacka Kommuns äldreomsorg på Kranglan omstrukturerades och vidareutvecklades i början av 50-talet och huset kom senare att hyras av Atlas Copco som använde det som personalbostäder, företrädesvis för en grupp högt utbildade tekniska specialister inom tillverkningen i Sickla, med geografiskt ursprung från Italien. Kring 1980 såldes den stora tegelbyggnaden till ett elektronikföretag som bedrev verksamhet i fastigheten fram till 2002 då huset renoverades och byggdes om till klassiska karaktärsbostäder och togs över av en bostadsrättsförening. Andra bostadsrättsföreningar byggde ytterligare några mindre hus i närheten. Utöver den tidsenliga vackert utformade huvudbyggnaden på Kranglans udde består bebyggelsen av tre stilenligt kulturhistoriskt utformade villor, den mindre #3, ursprungligen utgörande trädgårdsmästarbostaden på Kranglan, och två senare uppförda villor #5-7, varav #7, den prisbelönta EiQ House, flerfaldigt internationellt prisbelönt som "Europas första kompletta miljöteknikhus" inom hållbarhetstekniska konstruktions och systemlösningar inom energieffektivitet, miljöhänsyn och hälsa, samt några ekonomibyggnader. Bilder Referenser Informationstavla på platsen Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kranglan.
Kringledammen

Kringledammen, även skrivet Kringeldammen, är en sjö belägen i Kareby i Kungälvs kommun, cirka 3 km öster om Kareby korsväg. Sjön var sedan tidigt 1960-tal hemmaplan för Kareby IS bandylag. Bredvid sjön ligger en klubbstuga, en grusfotbollsplan och en tennisplan.
Kristallvertikalaccent

Kristallvertikalaccent és un obelisc de vidre creat per Edvin Öhrström i situat a la Sergels torg d'Estocolm. També se l'anomena Pinnen (el bastó) o Glasobelisken (l'obelisc de vidre). El 1964, la proposta d'Edvin Öhrström triomfà en un concurs per adornar la Segels torg. El projecte es retardà i l'obra no fou inaugurada fins al 1974. Malauradament, el resultat no fou el que s'esperava l'artista, car els color lluents brillaven per la seva absència. El 1993 s'hi instal·là una il·luminació interior. L'escultura, que fa 37,5 metres d'alt i pesa 130 tones, és una de les escultures de vidre més altes del món. L'esquelet està compost d'acer, sobre el qual han estat col·locats 80.000 prismes de vidre. Això porta sovint problemes amb la il·luminació de l'interior de l'obra, cosa que fa que la il·luminació quedi apagada durant llargs períodes. és lleig
Kristallvertikalaccent

Kristallvertikalaccent (česky Křišťálový obelisk) je sloup zhotovený ze skla a oceli. Stojí na náměstí Sergels Torg v centru Stockholmu, poblíž je stanice metra T-centralen a Dům kultury. Je dobrým orientačním bodem pro turisty. Na náměstí, pojmenovaném po Johanu Tobiasovi Sergelovi (1740–1814), byla v roce 1968 dokončena Segrelova fontána, v roce 1974 zde byl otevřen Dům kultury a vypsána soutěž na dotvoření stávající fontány. Zvítězil návrh švédského umělce Edvina Öhrströma, jehož obelisk se skládá z ocelového rámu vysokého 37 metrů, který vyplňuje 80 tisíc hranolů stavebního skla. Osvětlení uvnitř věže naplánoval Edvin Öhrström už v návrhu, ale instalováno bylo až v roce 1993. Zdrojem světla byly čtyři metalhalogenidové výbojky o výkonu 1800 W a teplotě barvy 5600 Kelvinů. Sloup váží 130 tun. Rekonstrukce Dne 13. dubna 2015 rozhodla rada města o renovaci tohoto obelisku. Bylo nutné obnovit ochranný nátěr konstrukce a umýt všechny skleněné hranoly. Demontováno bylo i osvětlení. Skleněné hranoly nebyly při rekonstrukci odebírány jednotlivě, ale byly naskládány do šesti set ocelových kazet. Obelisk se znovu rozzářil na konci roku 2017. Galerie Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kristallvertikalaccent na švédské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kristallvertikalaccent na Wikimedia Commons
Kristallvertikalaccent

Kristallvertikalaccent (offiziell: Kristall, vertikal accent i glas och stål; englisch Crystal, vertical accent in glass and steel) ist eine Skulptur des schwedischen Künstlers Edvin Öhrström. Die Skulptur steht am Sergels Torg in der Innenstadt von Stockholm. Sie ist das Resultat eines Wettbewerbs zur Ergänzung des Sergels-Brunnens und wurde 1974 eingeweiht. Sie besteht aus einem 37 Meter hohen Stahlrahmen und ist mit 80.000 Prismen aus Bauglas der Lindshammars Glashütte bestückt und wiegt rund 130 Tonnen. Die Beleuchtung im Innern des Turms wurde von Edvin Öhrström schon beim Entwurf geplant aber erst 1993 installiert. Als Lichtquelle dienen vier Metalldampflampen mit je 1800 Watt und einer Farbtemperatur von 5600 Kelvin. Die Skulptur wird gemeinhin Pinnen (Der Stab) genannt. Weblinks Einzelnachweise
Kristallvertikalaccent

Kristallvertikalaccent – obelisk wykonany ze szklanych paneli zlokalizowany w centrum stolicy Szwecji, Sztokholmu, na Placu Sergela. Stanowi jeden z symboli centrum miasta. Obiekt został ukończony w 1974. Waży 130 ton, ma 37,5 metra wysokości i składa się z 60.000 szklanych elementów. Jego projektantem był Edvin Öhrström. Rzeźba zwyciężyła w konkursie na projekt dekoracji placu. Pierwotnie chciano, by była oświetlona od wewnątrz, jednak w momencie inauguracji nie było to możliwe. Oświetlenie według pierwotnego projektu Michaela Hallberta zrealizowano dopiero w związku z renowacją obiektu przeprowadzoną w 2017. Promienie zmieniają kolor, nawiązując do szwedzkich pór roku. Dzieło sztuki jest oświetlone czterema reflektorami o mocy 1800 W każdy, zamontowanymi wewnątrz. Źródłem światła są reflektory metalohalogenkowe. Temperatura barwowa wynosi 5600 K, współczynnik oddawania barw to Ra=90. Galeria Przypisy
Kristallvertikalaccent

Kristallvertikalaccent, officiellt "Kristall, vertikal accent i glas och stål", är Edvin Öhrströms 37,5 meter höga glaspelare vid Sergels torg i Stockholm. Historik Edvin Öhrström vann tävlingen om utsmyckning av Sergelfontänen, som var färdig redan 1967, med en 37,5 meter hög stålkonstruktion med 60 000 glasprismor och upplyst inifrån. Juryns motivering var att "dess proportionering till platsen är övertygande och den utgör en accentuerad axel för hela cityområdet." Det 130 ton tunga konstverket är tillverkat av en stålstomme beklädd med arkitekturglas från Lindshammars glasbruk och invigdes på vårvintern 1974[källa behövs]. På Lindshammars glasbruk arbetade tre personer heltid i cirka tre år med glaset till obelisken; den sista av dem avled sommaren 2022. Tiden före färdigställandet av konstverket hade Edvin Öhrström byggt upp en sex meter hög modell av obelisken på sin tomt i Saltsjöbaden. Först hade han tänkt sig att limma samman glaspartierna men den metoden var opålitlig och visade sig göra det klara glaset suddigt. Genom fontänens ljuskupoler kan konstverket betraktas även från Sergels torgs undre våningsplan. Namnet Aftonbladet utlyste en namntävling i oktober 1974 där bidraget "Riksglaset" utsågs som vinnare. Stockholms stad gick dock inte efter tävlingsresultatet utan obelisken fick istället namnet "Kristallvertikalaccent". Belysning Enligt Edvin Öhrströms ursprungliga intentioner skulle obelisken belysas inifrån. En sådan belysning installerades först 1993. Ljuskällan var fyra, inuti konstverket monterade strålkastare med metallhalogenlampor på vardera 1 800 watt och med en färgtemperatur på 5600 kelvin. En ny LED-baserad belysning installerades i samband med renoveringen 2015-2017, där ljusets färg kan varieras. Renovering Den 13 april 2015 tog trafiknämnden beslut om att glasobelisken skulle renoveras. Rostskyddet på den stålkonstruktion som bär upp konstverket måste förnyas och samtliga glasprismor skulle tvättas. För det behövde både obeliskens belysning och dess 60 000 prismor demonteras. Prismorna togs dock inte ned ett och ett, utan i form av cirka 600 stålkassetter som de är staplade i. Obelisken återinvigdes den 19 oktober 2017. Galleri Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kristallvertikalaccent.
Kristdala kyrka

Kristdala kyrka är en kyrkobyggnad i Döderhults församling i Växjö stift (från och med den 1 januari 2010, tidigare tillhörande Linköpings stift) och Oskarshamns kommun. Kristdala kan även ståta med att man har haft rekord i prostar som ärvt sina ämbeten far-son i rakt nedstigande led. Släkten Meurling innehade prästämbetet i Kristdala från 1700-talet tills den siste prosten Meurling pensionerades 1954 i sex generationer. Kyrkobyggnaden Tidigare kyrkobyggnad från medeltiden var uppförd av furutimmer och stod i nordöstra hörnet av södra kyrkogården. Efter att ha förfallit svårt under lång tid revs kyrkan 1792. Nuvarande kyrkobyggnad uppfördes i slutet av 1700-talet efter ritningar av arkitekt Jacob Wulff och invigdes 1792. Kyrkan har en stomme av sten och består av ett rektangulärt långhus med tresidigt kor i öster och torn i väster. Inventarier Dopfunten är från medeltiden. Predikstolen är tillverkad 1791 av bildhuggaren Jonas Berggren, Målilla. Altaruppsatsen är tillverkad av bildhuggaren Jonas Berggren. Dess nuvarande altartavlan är målad 1856 av Sven Gustaf Lindblom. Två begravningssköldar från 1300-talet, förmodligen från ätten Svinakula Orgel 1739 eller 1741 bygger Jonas Wistenius, Linköping en orgel med 8 stämmor. Den flyttades senare till Böda kyrka. 1813 bygger Olof Schwan, Stockholm en orgel med 17 stämmor, 1 manual och pedal. 1935 bygger A Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en orgel med 26 stämmor, 2 manualer och pedal 1969 bygger Olof Hammarberg, Göteborg en orgel som är mekanisk. Fasaden är från 1813 års orgel. Källor Fotnoter Externa länkar Kalmar läns museum: Kristdala södra kyrkogård - Kulturhistorisk inventering av kyrkogårdar/begravningsplatser i Linköpings stift 2004 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson (red.): Inventarium över svenska orglar 1989:II, Linköpings stift, Förlag Svenska orglar, Tostared 1990, ISSN 1100-2700 Wikimedia Commons har media som rör Kristdala kyrka.
Kristinaskolan

Kristinaskolan är en specialskola i Härnösand. Det är en av fem regionala statliga specialskolor, tillika en av totalt tio statliga specialskolor, under Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM). Skolan tar emot elever från Norrbottens, Västerbottens, Västernorrlands, Jämtlands och Gävleborgs län. Likt de andra regionala skolorna vänder sig Kristinaskolan till barn och ungdomar med hörselnedsättning eller dövhet och har genom det en tvåspråkig inriktning, mot svenskt teckenspråk och svenska. Vid skolan går barn och ungdomar i årskurs 1–10 samt förskoleklass. Elever går antingen på skolan på hel- eller deltid, för de elever som inte går där heltid erbjuder Kristinaskolan även distansundervisning i teckenspråk. Deltidselever är på Kristinaskolan vissa veckor under året, och resterande läsår får de undervisning på sin ordinarie skola. Den kursplan som skolan följer liknar den som gäller för den ordinarie grundskolan. Undantagen utgörs bland annat av att man på Kristinaskolan och andra liknande specialskolor även lär sig teckenspråk som är ett eget ämne. Eleverna har även istället för musikundervisning ämnet rörelse och drama, dessutom skiljer sig kursplanerna i ämnena svenska och engelska. Vid skolan finns det även ett elevinternat. I och med att skolan har Norrland som sitt upptagningsområde erbjuder man de elever som inte bor nära skolan ett boende under veckorna. Då eleverna är unga och många gånger bor långt hemifrån under veckorna erbjuder skolan även olika fritidsaktiviteter. Kristinaskolan har för ändamålet även ett eget fritidshem, Snäckan kallat. Det har funnits en skola för döva i Härnösand sedan år 1868, den kallades tidigare Döfstumskolan. Skolan drivs sedan år 1948 i statlig regi, och har sedan dess haft sitt nuvarande upptagningsområde. Se även Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) Birgittaskolan Manillaskolan Vänerskolan Östervångskolan Referenser Externa länkar Kristinaskolans webbplats