NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Base de recherche scientifique d'Abisko

La Base de recherche scientifique d'Abisko (ou ANS pour Abisko naturvetenskapliga station en suédois) est une station de recherche suédoise gérée par le Secrétariat suédois de recherche polaire. Elle est située sur la rive sud du Lac Torneträsk, à la frontière du Parc national d'Abisko. Des études sur les environnements subarctiques en écologie, géologie, géomorphologie et météorologie sont menées à partir de la station, avec chaque année près de 500 visiteurs à des fins scientifiques. Les conditions climatiques, géologiques et topographiques variées de la région en font l'habitat d'une flore et d'une faune variées. Ces caractéristiques ont participé à l'obtention du statut de Parc National, et en font également un lieu important pour la recherche scientifique, en particulier des écosystèmes alpins et subalpins. La base La première base scientifique a été établie dans la région en 1903, cependant elle n'est affiliée à l'Académie Royale des Sciences que depuis 1935. La station détient des archives météorologiques remontant à 1913, comprenant les températures de l'air et du sol, les précipitations et le rayonnement UV. La station de recherche a permis l'installation de nombreuses expériences écologiques de long terme portant sur les impacts du changement climatique et fait partie de l'International Tundra Experiment (en) (ITEX), une collaboration internationale visant à enquêter sur les effets des changements environnementaux sur les plantes dans les écosystèmes des régions circumpolaires. Depuis décembre 2010, la station est gérée par le Secrétariat suédois de la Recherche Polaire. La station de recherche comprend aujourd'hui des laboratoires et des espaces de travail contenant une variété d'équipements scientifiques, ainsi que divers "avant-postes" où la recherche est effectuée in situ. Elle est utilisée pour la recherche, l'enseignement et les conférences, et de nombreux livres et articles scientifiques sont disponibles sur place. Recherche en cours Bien que de nombreux projets de recherche soient menés concernant la géographie et la biologie en général, l'accent est mis sur la météorologie, l'écologie végétale et l'écologie du sol. Plusieurs de ces projets se chevauchent puisque nombre de travaux portent sur le changement climatique dans la région et ses impacts sur les communautés végétales. Au cours des dernières années, la recherche a porté sur la dégradation du pergélisol, l'importance du changement climatique sur la saison d'hiver et les dynamiques de la limite des arbres. Références Liens externes Site officiel https://www.polar.se/en/abisko Portail de la Suède Portail des sciences Portail de la Laponie Portail de l’Arctique
Stacja Badawcza Abisko

Stacja Badawcza Abisko (szw. Abisko Naturvetenskapliga Station) – stacja badawcza zarządzana przez Szwedzki Sekretariat ds. Badań Polarnych (szw. Polarforskningssekretariatet) w Abisko w Norrbotten na północy Szwecji. Działalność badawcza stacji koncentruje się przede wszystkim na badaniu zmian klimatycznych. Lokalizacja Stacja zlokalizowana jest ok. 1 km od centrum wsi Abisko, na granicy Parku Narodowego Abisko, w Norrbotten na północy Szwecji, ok. 200 km za północnym kołem podbiegunowym. Placówka znajduje się na wysokości 385 m n.p.m. Historia Pierwsza stacja badawcza powstała w regionie w 1902 roku ok. 35 km na zachód od Abisko – w Katterjokk. Drewniany budynek stacji został strawiony przez pożar w 1910 roku. W 1913 roku otwarta została stacja w Abisko. Od 1935 roku stacja była pod zarządzana przez Królewską Szwedzką Akademię Nauk. Do końca II wojny światowej badania prowadzone były w prymitywnych warunkach. Na przestrzeni lat została rozbudowana i zmodernizowana. Stacja zarządzana jest przez Szwedzki Sekretariat ds. Badań Polarnych (szw. Polarforskningssekretariatet). Działalność badawcza Od początku stacja służyła badaniom środowiska, w szczególności zbieraniu danych meteorologicznych, m.in. od ponad 100 lat prowadzone są tu pomiary ciśnienia powietrza, temperatury, opadów, wilgotności i siły wiatru. W latach 50. XX w. badania obejmowały m.in. ekosystemy torfowisk. Placówka wyposażona jest w szklarnie, poletka eksperymentalne oraz 25 laboratoriów specjalistycznych. Co roku stacja wykorzystywana jest do badań przez ok. 200 naukowców. Współczesne badania koncentrują się przede wszystkim na badaniu zmian klimatycznych. Przypisy
Abisko naturvetenskapliga station (naturreservat)

Abisko naturvetenskapliga station är ett drygt 50 hektar stort naturreservat i anslutning till Abisko naturvetenskapliga station vid gränsen till Abisko nationalpark i Kiruna kommun. Reservatet inrättades 1982 för bl.a. forskningsändamål. Referenser Om Abisko naturreservat på Länsstyrelsen Norrbottens webbplats
Abrahamsbergsskolan

Abrahamsbergsskolan är en kommunal grundskola i stadsdelen Abrahamsberg i Bromma, väster om Stockholm med omkring 700 elever. Skolan har undervisning i årskurserna 1-9 samt förskoleklass. Abrahamsbergsskolan byggdes 1946 tillsammans med bostadsområdet Abrahamsberg och skolbyggnaden smälter väl in i den tidsenliga bebyggelsen med gult tegel från 1940-talet. Skolan ligger på Gustav III:s väg 2–4 och i hörnet av Ritarvägen 9–11, i kvarteret Läroboken 13. Skolbyggnaden ritades av arkitekt Paul Hedqvist och invigdes 1946. Skolbyggnaden blev helt färdig 1948. Paul Hedqvist ritade även Ålstensgatans radhus och några andra skolor i Bromma, till exempel Olovslundsskolan (1931) på Gustav III:s väg 2–4, Bromma gymnasium (1936) på Nyängsvägen 152–154, Äppelviksskolan (1941) på Alviksvägen 97 och Riksbyskolan (1944) på Riksbyvägen 40–42. Byggnadshistorik Både skolan och husen i Abrahamsbergs bostadsområde, som byggdes på 1940-talet, byggdes med tjockare väggar än de första smalhusen och de byggdes i gult tegel. Stadsdelen kallas ibland för ”den gula staden”. Skolans byggherre var Stockholms folkskoledirektion och byggmästaren var Martin Brettow. Skolan består av två hus. 1963 byggdes ett hus till på tomten, arkitekten var även då Paul Hedqvist, men byggmästaren var Bertil Adamsson. Även det huset byggdes i gult tegel i samma stil som det första huset från 1946. Byggnaden har franska balkonger med gröna smidesräcken samt utvändiga entrétrappor i natursten. År 1977 byggdes ett fritidshem på skolgården (tomten). 1984 byggdes bland annat personallokalerna om. 1993 genomgick skolbyggnaden en ombyggnad för 6-årsverksamheten. 1998 upprustades några salar i skolan för NO-undervisningen och hemkunskapen, skolgården fick en upprustning och en ny paviljong ställdes upp. 1999 ändrades vaktmästarbostaden i bottenvåningen till kontor, expeditionen byggdes om och hus C utökades med några klassrum. I början på 2000-talet flyttades vaktmästeriet för att göra nytt klassrum, skolgården renoverades samt indragning av IT skedde. Vaktmästeriet byggdes om, duschutrymmen vid gymnastiken renoverades samt ett flertal andra renoveringar skedde även. Tidig lärarhistorik Överlärare Edvin Wide var skolans första rektor åren 1946–1959. Margit Blomstrand var skolsekreterare under åren 1946–1986. Referenser Noter Allmänna källor Abrahamsbergsskolan OSS-Skolans historia Abrahamsbergsskolans historia. Hans Törnsäter, Bromma skolhistoria i årtal, Bromma hembygdsförenings årsbok 1988, sidorna 128–129. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Abrahamsbergsskolan. Abrahamsbergsskolans historia.
Abullahagens naturreservat

Abullahagen är ett naturreservat i Västra Sallerups socken i Eslövs kommun i Skåne. Det är beläget i de sydöstra delarna av tätorten Eslöv. 1994 blev Abullahagen naturreservat, det består av cirka 35 hektar betesmark och cirka 3 hektar vatten. Det ingår i nätverket Natura 2000. Inom reservatet finns sjön Långakärr. I Abullahagen finns det flera fornlämningar. En av dessa är ett gravfält från järnåldern (500 f.Kr. – 1050 e.Kr.). Flora och fauna Inom reservatet finns flera växter som t.ex. kattfot, jungfrulin, backtimjan, slåttergubbe och svinrot. Det finns även fridlysta växtarter som backsippa, göknycklar, Sankt Pers nycklar och den sällsynta klasefibblan. Bilder Referenser ”Abullahagen, Eslöv”. Eslövs kommun. https://eslov.se/uppleva-gora/turism/minnesmarken/abullahagen/. Läst 11 november 2018. Abullahagen, Länsstyrelsen i Skåne län Noter
Acklinga kyrka

Acklinga kyrka är en kyrkobyggnad belägen i den nordvästra delen av Tidaholms kommun. Sedan 2010 tillhör kyrkan Varvs församling (tidigare Acklinga församling) i Skara stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1777-1779 efter ritningar av Carl Fredric Adelcrantz. Den ersatte en medeltida kyrka som brann 1679, vilken hade torn och rakslutet kor samt vapenhus. Tornet byggdes först 1791-1792. Baron Ulric von Essen på Kavlås bidrog med medel till bygget. Kyrkans interiör ändrades radikalt vid restaureringen 1906. De äldre delarna av sockenmagasinet tillkom på medeltiden och påbyggdes 1764. Inventarier Den gamla altartavlan från 1700-talet är målad av församlingens kantor Anders Wetterlind, och är numera placerad på långhusets södra vägg. Kristus- och apostlabilden över predikstolen kommer troligtvis från den medeltida kyrkan. En vigvattenskål med medeltida anor finns i vapenhuset. I södra vapenhuset står den gamla medeltida dopfunten i sten. Dopljusstaken vid dopfunten i koret är tillverkad av och skänkt till församlingen av Anders Johansson från Mobacken. Ett epitafium över kyrkoherde Bazius, död 1677, hänger på långhusets norra vägg. Kyrkklockor En klocka är gjuten av klockgjutare Elias Fries Thoresson i Jönköping 1781. Den andra klockan är gjuten 1918 av Bergholtz klockgjuteri i Sigtuna. Orgel Orgeln installerades 1906 och är tillverkad av Levin Johansson, Liareds orgelbyggeri. Fast kombination: Tutti Bilder Referenser Skara stift i ord och bild [Del 1] / Redaktionskommitté: Yngve Rudberg ... Stockholm: Idun. 1949. sid. 661. Libris 1215146 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 184. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Acklinga kyrka. Acklinga kyrka på svenskakyrkan.se
Actionpark (Göteborg)

Actionpark är en skateboardpark som ligger i Burgårdsparken i Göteborg, mellan Ullevi och Scandinavium. Parken är anpassad för skateboard, inlines och BMX-åkning och invigdes i maj 2009. Bakom tillkomsten av parken fanns ett projekt som initierades av skejtare i staden och som stöttades av stadsdelsföreningen Människan i Kålltorp och Göteborgs stad. Målet var att bygga en centralt placerad betongpark för skateboard, inlines och BMX. Intresserade åkare bjöds in till Actionparks ungdomsstyrelse där alla nyckelfrågor diskuterades. Projektet startade 2003 och blev kantat av flertalet turer i domstolar på grund av en segdragen överklagansprocess. Byggstart var i slutet på mars 2008, och parken öppnades för åkning 7 november 2008. Den åkbara ytan är på 1980 m². Det finns dessutom en amfiteaterliknande läktare och ett mindre torg. Designarbetet Parken är utformad av Stefan Hauser tillsammans med en grupp där skateboard-, inlines- och BMX-åkare deltog. Förslagen diskuterades även i ungdomsstyrelsen och på projektets webbplats. Referenser Externa länkar Actionparks officiella webbplats Wikimedia Commons har media som rör Actionpark (Göteborg).
Adaks kyrka

Adaks kyrka är en kyrkobyggnad i Adak. Den är församlingskyrka i Malå församling i Luleå stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes av byggmästare Evert Lindqvist efter ritningar av arkitekt Per-Lennart Berggren. Kristi himmelsfärds dagen den 23 maj 1963 invigdes kyrkan av biskop Ivar Hylander. Kyrkan består av rektangulärt långhus som har ett brant sadeltak belagt med eternit. Vid östra gaveln finns tre smala korfönster som är utförda av konstnären Stig Pettersson från Luleå. Ihopbyggd med kyrkan finns ett församlingshem. Den fristående klockstapeln är uppförd sommaren 1963 av byggmästare Sigfrid Tjärnlund. Kyrkogården är anlagd senare och invigd sommaren 1969. Inventarier Orgel Den nuvarande orgel är byggd 1963 av Grönlunds Orgelbyggeri, Gammelstad och är en mekanisk orgel. Det är kyrkans första orgel. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 662, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Malå församling Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Palais Adelcrantz

Le palais Adelcrantz (en suédois : Adelcrantzska palatset) est un édifice du quartier de Norrmalm à Stockholm en Suède. Présentation Le palais a été conçu par l'architecte Carl Fredrik Adelcrantz dont il porte le nom et a été construit en 1755. Il est situé à l'adresse 8 Karduansmakargatan. Le bien est classé bleu par le Musée municipal de Stockholm, ce qui constitue la protection la plus forte et signifie « que le bâtiment est jugé comme ayant des valeurs culturelles et historiques particulièrement élevées ». Histoire Selon le registre des bâtiments de la direction nationale du patrimoine de Suède, le palais Adelcrantzka est un exemple rare et bien conservé de palais urbain de style rococo. L'extérieur est réalisé selon le schéma de façade classique du palladianisme. L'intérieur est d'un style rococo haut de gamme d'inspiration française avec une disposition typique et un mobilier riche avec du parquet, des boiseries, des murs lambrissés, des plafonds voûtés en stuc et des portes françaises pleines avec des tympans peints. Au cours de la conception urbaine de Norrmalm, le quartier de Björnen a été créé créé selon un plan hippodamien par l'urbaniste Clas Fleming au cours des années 1630 et 1650. C'est probablement au cours de la période 1650-1675 que la partie la plus ancienne du palais d'Adelcrantz fut construite. Le bâtiment a été détruit lors de l'incendie de Klarabranden en 1751, mais a été reconstruit en 1753 selon les plans de l'architecte Carl Fredrik Adelcrantz. Du bâtiment du XVIIe siècle, la voûte de la cave et les murs de fondation subsistent aujourd'hui. Les escaliers et les murs porteurs subsistent. En 1758, Carl Fredrik Adelcrantz fut contraint de vendre la maison du quartier de Björnen en raison de problèmes financiers. Il vendit la maison au major général Pontus Fredrik De la Gardie. En 1806, le bâtiment principal est agrandi vers la cour au nord. Jusqu'à la fin du XIXème siècle, le bâtiment était une résidence privée. Par la suite, il a contenu des magasins et des locaux artisanaux. Le palais appartient à l'État et est géré par l'administration des biens immobiliers de l'État suédois. Le palais Adelcrantz est classé Byggnadsminne depuis 1935. De septembre 2018 jusqu'à l'été 2021, le palais a abrité le Premier ministre et une partie du cabinet tandis que Rosenbad a subi une rénovation complète. Intérieur Bibliographie (sv) Fredric Bedoire, Stockholms byggnader: arkitektur och stadsbild (5), Stockholm, Norstedt, 2012 (ISBN 978-91-1-303652-6, LIBRIS 12348272) Références Voir aussi Articles connexes Lieux et monuments de Stockholm Architecture à Stockholm Liens externes Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Stockholm
Adelsköldska villan

Adelsköldska villan är en byggnad vid Villagatan 2 / Karlavägen 33 i Villastaden på Östermalm i centrala Stockholm. Villastaden hade skapats efter engelskt mönster på 1870-talet och på tomten hade tidigare den Cederschiöldska villan uppförts i nygotik. Grundläggningen var dock dålig och villan fick rivas efter bara ett tiotal år. Istället lät major Claes Adolf Adelsköld uppföra en ny byggnad. Adelsköld som kallade sig själv Sveriges rallarbuse Nr.1 hade projekterat och anlagt flera hundra mil enskilda järnvägar i Sverige och var dessutom kulturellt och samhällspolitiskt engagerad. Han var väl förtrogen med arkitekturen nere på kontinenten genom sina många resor och stod själv bakom en mängd stationsbyggnader. Vid denna tidpunkt hade en populär villatyp utvecklats med rötter i antiken och renässansen där rummen grupperade symmetriskt runt ett så kallat atrium som belystes ovanifrån av en lanternin. Adelsköld skissade ett utkast som bearbetades av Wilhelm Klemming. Byggnaden i tre våningar uppfördes 1887-1888. Fasaden på mellanvåningen kläddes med röda cementplattor medan övriga väggar putsades. Den yttre taklisten är gjuten i gips. Mot Karlavägen vetter en loggia med polerade granitkolonner med kapitäl av brons som sägs vara inspirerad av Heinrich Schliemanns palats i Aten. Byggnaden visar annars stora likheter med Adelskölds herrgård Nolhaga som uppförts 1879-80 efter Adrian C. Petersons ritningar. Interiören var påkostad med praktfulla stuck-, snickeri- och måleriarbeten, de sistnämnda av dekorationsmålaren Carl Grabow. 1909 förvärvades villan av Grängesbergsbolagets vd Erik Frisell som med Ferdinand Bobergs hjälp initierade en renovering. Interiören gjordes om i slät jugend och ljusgården sattes igen. Efter att Polska staten, vars ambassad är belägen i grannfastigheten på Karlavägen 35, förvärvade byggnaden 1973 inleddes en pietetsfull renovering där och bland annat stuckaturtak från Adelskölds tid kunde återskapas. Under ett 30-tal år huserade Polska institutet i byggnaden. Referenser Tarras Blom: Villastaden vid Humlegården, ur SSM:s Stadsvandringar 1983 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Adelsköldska villan.
Adelövs kyrka

Adelövs kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Adelövs församling i Linköpings stift. Kyrkobyggnaden Första kyrkan på platsen var av trä och uppfördes omkring år 1200. Denna ersattes 1427 av en ny träkyrka. Till kyrkan hörde en klockstapel. Vid början av 1800-talet var kyrkan så förfallen att man beslöt sig för att bygga en ny. 1834 såldes gamla kyrkan på auktion, men de flesta inventarier av konstnärligt värde undantogs och återfinns i den nya kyrkan. Nuvarande stenkyrka i Karl Johansstil uppfördes 1830 - 1833 efter ritningar av Fredrik Blom i Stockholm. Kyrkan består av ett rektangulärt långhus med öst-västlig orientering. Vid långhusets västra kortsida finns huvudingången och vid östra kortsidan är ovanligt nog tornet placerat, vilket innebär att kyrkan är en östtornskyrka. Tornet är placerat öster om koret och har en sakristia i bottenvåningen. Kyrkorummets innertak har ett tunnvalv. Inventarier Gamla kyrkans altaruppsats är gjord 1731 av Anders Ekeberg. Sedan 1938, efter restaurering och konservering, står den vid norra långväggen. Ett medeltida triumfkrucifix står uppställt vid norra långväggen. Två medeltida altarskåpsdörrar förvaras i kyrkans museirum. Fem figurer i snidad ek från senmedeltiden hörde sannolikt till samma altarskåp som dörrarna. I tornet hänger tre klockor. Mellanklockan från 1676 är en gåva av Per Brahe d.y. Övriga två klockor är av okänd ålder. Orgel 1690 betaldes en orgelbyggare och 1696 renoverades orgeln och en stämma tillfogades. År 1731 reparerades verket ånyo, denna gång av Lars Solberg. 1831 byggdes en orgel av Nils Ahlstrand från Norra Solberga. 1878 byggde Carl Elfström en orgel med sjutton stämmor och två manualer och pedal. Den omändrades 1968 av Reinhard Kohlus. Det nuvarande mekaniska verket är byggt 1985 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB. Fasaden är bibehållen från 1878 års orgel. Diskografi Inspelningar av musik framförd på kyrkans orgel. Trygg kan jag vandra / Bergholm, Tina, sopran ; Albertsson, Fredrik, orgel. CD. TRYGG2016. 2016. Referenser Tryckta källor Haas, Jonas (2006). Adelövs kyrka: Adelövs socken i Tranås kommun, Jönköpings län, Linköpings stift : kulturhistorisk karakterisering och bedömning. Jönköping: Jönköpings läns museum Våra kyrkor, sidan 135, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Tranås kyrkliga samfällighet Jönköpings läns museum, rapport Robin Gullbrandsson: Adelövs kyrkogård, Byggnadsvårdsrapport 2006:94, Jönköpings läns museum Wikimedia Commons har media som rör Adelövs kyrka.
Escuela de Música Adolf Fredrik

La Escuela de Música Adolf Fredrik​ (en sueco: Adolf Fredriks Musikklasser) es una escuela secundaria general, en Estocolmo, Suecia, con un enfoque en la música coral. La escuela cuenta con tres coros juveniles de alto nivel internacional. Muchos músicos profesionales son exalumnos. La escuela fue fundada en 1939 por iniciativa de Hugo Hammarström y ofreció las primeras clases de música en Suecia, basado en modelos como el Kings College, en Cambridge Inglaterra, Die Städtische Singschule, en Augsburgo, Alemania, y el Coro infantil de Copenhague en Dinamarca. Véase también Conservatorio Referencias
Adventskyrkan, Hallsberg

Adventskyrkan är en kyrkobyggnad centralt belägen i Hallsberg som tillhör Hallsbergs församling. Historik Tidigt kom man fram till att det behövdes en till kyrka i Hallsberg eftersom sockenkyrkan låg flera kilometer från centrum. Tack vare en aktiv syförening kunde tillräckligt med pengar samlas ihop så man fick råd med en ny kyrka. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1944 i nationalromantisk stil och invigdes tredje söndagen i advent (17 december), samma år, av biskop Gustaf Aulén. Arkitekt var Lars Arborelius. Kyrkan är murad och består av rektangulärt långhus med torn i öster. Ytterväggarna är täckta med puts som är svagt rosafärgad. Alla takfall är täckta med skifferplattor. Huvudingången finns i öster och går genom tornet. I väster finns en utbyggnad för altaret. I nordost finns en sakristia som är tillbyggd 1991. Gamla sakristian är numera arbetsrum. I korets södra sida finns en dopplats med en dopfunt och ett fönster ovanför med en glasmålning utförd efter ritningar av arkitekt Erik Ulrich. Orgel 1944 bygger E A Setterquist & Son, Örebro en orgel med 9 stämmor fördelade på två manualer och pedal. 1965 bygger Paul Ott, Göttingen, Tyskland. en orgel med 17 stämmor fördelade på två manualer och pedal. 1997 om- och tillbyggd av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 254, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Hallsbergs församling informerar om kyrkan Externa länkar Hallsbergs församling Wikimedia Commons har media som rör Adventskyrkan.