NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Häljarums naturreservat

Häljarum är ett naturreservat i Karlskrona kommun i Blekinge län. Reservatet är skyddat sedan 2004 och omfattar 1,7 hektar. Det är beläget vid Jämjö i östra Blekinge och består av ett litet nedlagt sandtag med ovanlig flora. Det milda torra klimatet i ett område med öppen sand och närhet till ytvatten har skapat speciella förutsättningar för många växter. Mest känt för området är dess rika förekomst av huvudtåg. Bland andra intressanta växter kan nämnas knutört, grusnejlika, strandlummer, rundmynta, tätört, dvärglin, blåhallon och klockljung. På grussluttningarna har elva olika arter av björnbär noterats. I naturreservatet finns flera sällsynta djurarter såsom mullvadssyrsa, sandödla och hasselsnok. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Häljarum Svensk Botanisk Tidskrift 99:5 (2005)
Hällnäs sanatorium

Hällnäs sanatorium (Centralsanatoriet i Hällnäs) var en sjukvårdsinrättning vid Hällnäs i Vindelns kommun i Västerbotten. Sjukhuset Det första förslaget till ett sanatorium i Västerbotten väcktes i landstinget 1904 men först 1926 invigdes Västerbottens läns centralsanatorium, kallat Hällnäs sanatorium för behandling av lungtuberkulos. Det byggdes på en höjd över Vindelälven, 273 meter över havet. Sanatoriet är i sin stil tidstypiskt. Byggnadens arkitekt var Klas Boman och byggmästare var Strömberg och Bäckström från Umeå. Programförfattare var överläkare Arvid Labatt från Arvika. Det var ett av de största tuberkulosanläggningarna i Sverige vid invigningen, med plats för 208 patienter. Sanatoriet byggdes sedan ut i flera etapper för att 1951 som mest hålla 385 platser. En särskild barnavdelning med 54 platser fanns. Sanatoriet hade eget vattenkraftverk, vattentorn, skola, röntgen, operationsrum, glasmästeri samt bageri. Sanatoriet hade en egen hållplats ("hoppets perrong") vid Stambanan genom övre Norrland. År 1941 drabbades sanatoriet av en gulsotsepidemi med 180 sjukdomsfall bland patienter, personal och anhöriga. En brunn på sanatorieområdet hade förorenats av en brusten avloppsledning. Under 1950- och 1960-talen minskade tuberkulosvården successivt. Anläggningen användes fram till 1970 för allmän lungsjukvård och långvård. Lungsjukvården inklusive undervisningen av läkarkandidater överfördes då till Umeå lasarett och Umeå universitet. Därefter bedrevs missbrukarvård och senast[när?] har huvudbyggnaden varit bostad för sommarens bärplockare. Hällnäs sanatorium och tuberkulosens utbrott har fått många litterära skildringar, bland annat i böcker av Stina Aronson, Torgny Lindgren och Sara Lidman, där båda de två sistnämnda själva varit inlagda på sanatoriet i Hällnäs. I sanatoriet finns en fondvägg målad av Olle Blomberg 1936, föreställande flottning i Vindelälven. Sanatorieläkare Anders Aronson (1926-1928) Valter Karström (1929-1932) Gunnar Hellsing (1933-1943) Bengt Gustafsson (1944-1951) Lars-Erik Warfvinge (1951-1959) Lars-Gösta Wiman (1965-1970) Referenser Lars-Gösta Wiman (2007): Hällnäs sanatorium vid Vindelälven 1926 - 1959. Bokförlaget Scripsi, Uppsala sid. 1-152. ISBN 978-91-633-1581-7 Se även Lista över sanatorier i Sverige Jubileumssanatorium Hjärt-Lungfonden Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hällnäs sanatorium.
Högasands naturreservat

Högasand är ett naturreservat i Karlskrona kommun i Blekinge län. Reservatet är skyddat sedan 2005 och omfattar 95 hektar. Det är beläget i den nordostligaste delen av Karlskrona kommun, öster om Brömsebro och utgörs till stor del av ett sanddynlandskap mestadels bevuxet med gamla tallar. Reservatet följer strandlinjen för Litorinahavet, som här nådde ca. 8 meter över nuvarande havsnivå. Genom området skär en rullstensås som i söder vid Kristianopel mynnar ut i Östersjön. Där mellan byarna Eriksholm och Trolleboda finns delar av litorinastrandvallen. Havsnära blåsig miljö i öppet landskap har bidragit genom sandflykt till bildningen av dyner. För att hindra sandflykten planterades här tall och strandråg på 1900-talet. I dessa torra och varma sandområdena och i de grova tallarna trivs flera hotade och skyddsvärda arter. Ett exempel är den ovanliga grynig påskrislaven. Annat exempel är reliktbocken, vars larver lever i tjock bark av solbelysta tallar. Andra sällsyntheter är åttafläckig praktbagge, gulbent kamklobagge och flygsandsvägstekel. Dynlandskapet är livsmiljö för många fåglar. De gamla och ihåliga träden erbjuder boplatser för hålhäckande arter som skogsduva och kattuggla. I området finns även nattskärra och trädlärka. Vidare förekommer korsnäbb, rödstjärt, grå flugsnappare och tofsmes. Naturreservatet ingår i EU:s ekologiska nätverk, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Högasand
Idsjön, Jämtland

Idsjön är en sjö i Bräcke kommun i Jämtland och ingår i Ljungans huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 9,16 kvadratkilometer och ligger 261 meter över havet. Idsjön ligger i Gimån, Uppströms Holmsjön Natura 2000-område och skyddas av fågeldirektivet. Sjön genomflyts av Gimån. Idsjön tros ha haft en stor betydelse under flera årtusenden av Jämtlands historia. Vid sjön finns flera fornlämningar, bland annat två gravfält, ett tiotal fångstboplatser, fångstgropar samt insjögravar. Fångstanordningar för sikfiske, så kallat vaktfiske, vid Gimåns inlopp har använts kontinuerligt från medeltiden fram till nutid. Området är därför noterat som ett "Riksintresse för kulturmiljövården". Delavrinningsområde Idsjön ingår i delavrinningsområde (697186-149026) som SMHI kallar för Utloppet av Idsjön. Medelhöjden är 323 meter över havet och ytan är 36,92 kvadratkilometer. Räknas de 198 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 2 162,11 kvadratkilometer. Gimån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 158 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (64 procent). Avrinningsområdet har 9,21 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 24,9 procent. Se även Lista över insjöar i Bräcke kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Idsjön på VISS
Idöborg

Idöborg är en ö i Stockholms skärgård som ligger i Nämdö socken och Värmdö kommun. Idöborg ligger invid Nämdös nordöstra hörn vid Nämdö böte, söder om Idön och norr om Boskapsön. Waxholmsbolagets båtar från Stavsnäs och Saltsjöbaden angör Idöborgs brygga. Öns storlek är 0,07 km². Historia Skofabrikören Gustav Pott köpte 1906 Östanviks gård på Nämdö, Idöborg och omkringliggande skärgård. Den gamla gården på Östanvik övergav han, istället lät han uppföra en praktfull villa i jugendvitt och grönt, med svängda takfall och burspråk, på den lilla Hästön. Villan döpte Pott till Idöborg, ett namn som sedermera givit namn till hela ön. Det äldre namnet lever kvar i Hästösundet, vilket skiljer Idöborg från Boskapsön. Pott var en passionerad jägare men avskydde att vara till sjöss, därför tvingades torparfamiljen Sandström på Rågskär att göra dryga dagsverken och konstruera ett 2,5 kilometer långt brosystem mellan öarna i hans skärgård, från Idöborg, via Idön, Kovilorna, Långskär och Kalvholmen till Rågskär samt mellan öarna vid Braka och i norra Skoboraden. Pott sålde 1927 större delen av sin skärgård till Torsten Kreuger som då redan ägde Bullerön. Endast Boskapsön blev kvar i familjen Potts ägo och där bodde under många år Gustav Pott Jr. Torsten Kreugers son Sten drev under 1970-talet och fram till 1985 varvsverksamhet på Idöborg där han byggde taxibåtar, fiskebåtar och trimaraner. Han sålde ön till sin före detta hustru, Anette Kreuger, som idag driver en kursgård i Potts gamla grosshandlarvilla. Idön Norr om Idöborg, på andra sidan Idösundet, ligger Idön. Förleden Id- är vanlig i skärgården och kan antingen syfta på bestånd av idegran eller på bra vikar för fångst av id, en fisk som tidigare räknades som en av de matnyttigare. Idön är större än Idöborg och har historiskt varit mer värdefull med åtminstone fyra mindre ängar. Ortnamnsregistret namnger dessa som Gubbängen i norr, Mågängen i väster samt Öster- och Söderängen. På sydöstra sidan av ön finns en plats som benämns Stora skåren, namngett efter ett jaktvärn (som kallas "skåre" i skärgårdsdialekten) av sten och ris som användes vid sjöfågelskytte. Öster om Idön och i sundet mot Långskär ligger två små skär som benämns Stora och Lilla Kovilan, en namntyp som minner om kornas simning mellan öar. På Kovilorna finns tydliga lämningar av fundament efter Potts brokonstruktioner. Källor
Kakelugnsmossens naturreservat

Kakelugnsmossen är ett naturreservat i Höreda och Eksjö socknar i Eksjö kommun i Småland (Jönköpings län). Reservatet omfattar 86 hektar och är skyddat sedan 2004. Området är beläget 5 kilometer öster om Eksjö tätort och består av tallsumpskog och öppen myr. Mossen är platåformigt välvd och till stor del bevuxen av tallskog. Växtligheten domineras av skvattram. Kring mossen finns ett välutvecklat laggkärr. Kakelugnsgölen och Bråtagölen utgör två öppna vattensamlingar i mossen. Ute i vattnet växer gul och vit näckros. Källor Kakelugnsmossen, Länsstyrelsen i Jönköpings län Noter
Kallsågsmossen

Kallsågsmossen är ett naturreservat i Skövde kommun i Västra Götalands län. Området är skyddat sedan 1999 och omfattar 10 hektar. Det är beläget på Sydbillingen, sydväst om Skultorps tätort och består av en mosse med omgivande lövsumpskog. Kallsågsmossen är ett extremrikkärr vars norra del består av ett axagkärr medan den södra är rikare och hyser stora mängder orkidéer. Till kärret tillförs vatten från källor som bryter fram ur kalkgrunden. I axagkärret kan man finna utöver axag även brudsporre, kärrknipprot, flugblomster, majviva och slåtterblomma. Den södra delen av reservatets kärr har således en rik förekomst av orkidéer som t.ex. honungsblomster, ängsnycklar, sumpnycklar och vaxnycklar. Runt kärret växer en relativt ung lövsumpskog. Där dominerar gråal, klibbal, björk och asp, med inslag av bl.a. ask och alm. I denna skog växer orkidéerna tvåblad och grönvit nattviol. Simsjöbäcken rinner norrut och längs denna är skogen äldre, med inslag av lågor och död ved. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Kallsågsmossen
Klosterparken

Klosterparken är en park på innergården i kvarteret Torget i Uppsala. Kvarteret ligger mellan gatorna Svartbäcksgatan, S:t Persgatan, Östra Ågatan och Klostergatan. I parken finns en örtagård och markerade murar efter Uppsala franciskankonvent. I Klosterparken finns också runstenen Upplands runinskrifter Fv1972;271. Historia Parkens namn anknyter till det franciskanerkloster som låg på platsen från 1200-talet och fram till 1500-talet. Klostret drogs 1527 in i samband med reduktionen och byggnaderna revs efter stadsbranden i Uppsala 1543 då materialet istället användes för att bygga upp Uppsala Slott. På 1990-talet restaurerades kvarteret Torget och i samband med det tydliggjorde man kvarterets historia genom att markera det gamla klostrets murar ovan jord och också plantera medicinalväxter och annat som man tror munkarna i klostret kan ha odlat på medeltiden. Under parken finns ruiner av klostret kvar. Lekplats Klosterparken I juni 2020 invigdes en medeltidslekplats i Klosterparken. Lekplatsen skapades av Lekplatsbolaget, samma företag som gjort Pelle Svanslös lekplats i Uppsala. Galleri Noter
Korrö naturreservat

Korrö är ett naturreservat i Linneryds socken i Tingsryds kommun i Småland (Kronobergs län). Det är beläget vid sjön Virens utlopp i Ronnebyån. Reservatet är skyddat sedan 1970 och omfattar 42 hektar. Det består av slåtterängar och odlingslandskap. Det ansluter till byn Korrö. I reservatet förekommer blommorna Natt och dag och backsippa. Källor Korrö, Länsstyrelsen i Kronobergs län Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Korrö naturreservat.﻿
Kransbindarvägens radhus

Kransbindarvägens radhus är ett nybyggt bostadsområde bestående av 38 så kallade stadsradhus och en förskola beläget längs Kransbindarvägen i Midsommarkransen i södra Stockholm. Området blev inflyttningsklart år 2014 och nominerades till Årets Stockholmsbyggnad 2015. Bakgrund Platsen för radhusområdet ligger norr om Kransbindarvägen och var tidigare kraftigt sluttande, tätbevuxen parkmark drygt 400 meter lång och 40 meter bred. Längs södra sidan återfinns LM-staden med flerbostadshus som började uppföras 1938 för arbetare i närbelägna LM Ericssons fabrik, Telefonplan. Husen ritades av arkitekterna Hakon Ahlberg, Sven Backström och Leif Reinius i stilren funktionalism och är idag grönklassade av Stockholms stadsmuseum, vilket innebär att bebyggelsen anses som särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Marken ägs av Stockholms stad och i enlighet med stadens översiktsplaner ÖP 99 och Promenadstaden, som förordar att ”bygga staden inåt” (förtätning av befintlig bebyggelse), inleddes år 2009 markanvisning till Besqab Projektutveckling AB och AB Familjebostäder. Beskrivning Radhuslängan ritades av arkitektkontoret Realarchitektur, genom Petra Petersson och består av 38 radhus som är grupperade i fyra separata längor med mellan fem och elva hus i varje länga. Familjebostäder svarade för 20 hus medan Besqab byggde 18. Utgående från en grundtyp finns här fyra varianter av bostäder med storlek 4-5 rum och kök och mellan 111 m² och 143 m² bostadsyta. Längst i väst anordnades en fristående förskola. Mellan husgrupperna finns mindre grönområden. Byggnaderna är mellan två och tre våningar höga, några med indragen övre våning och takterrass. Husen är uppförda i släta betongelement med synliga fogar. Gällande färgsättningen var det ursprungligen meningen att följa de ljusgula och ljusröda färgtoner som återfinns vid intilliggande husen i LM-staden. Men samtliga 38 radhus samt förskolan fick en enhetlig ljusbeige färgton. Radhusen upplåts som hyresrätt respektive bostadsrätt. I april 2015 nominerades Kransbindarvägens radhusområde som ett av tio projekt i arkitekturtävlingen Årets Stockholmsbyggnad. I juryn sitter bland andra Stockholms stadsarkitekt Karolina Keyzer som menar: ”Lågmäld och väl inpassad bostadsarkitektur där enkelhet blivit en dygd. Saknar bara den lilla halvprivata kantzonen mellan trottoar och ytterdörr som kunde bidragit till en liten men önskad plats för odling och sittbänk.” Bilder Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kransbindarvägens radhus.
Kronans naturreservat

Kronan är ett naturreservat i Älmhults kommun i Kronobergs län. Reservatet är skyddat sedan 1985 och omfattar drygt 9 hektar. Det är beläget 2 kilometer sydväst om Stenbrohults kyrka, strax söder om Möckelsnäs herrgård. Det är ett område längs Möckelns strand med ädellövskog bestående av ek, avenbok och lind. Tillsammans med Möckelsnäs naturreservat utgör området den yttersta delen av en halvö i sjön Möckeln. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Kronan
Kungsterrassen

Kungsterrassen är ett bostadshus på Kungssätravägen 18 i stadsdelen Sätra i södra Stockholm. Byggnaden blev inflyttningsklar år 2014 och nominerades till Årets Stockholmsbyggnad 2015. Bakgrund Bostadshuset Kungsterrassen uppfördes i kvarteret Björnsätra. Marken nyttjades tidigare som parkering för intilliggande tunnelbanestation Sätra. Öster om fastigheten står sedan 1966 Sätra kyrka och väster därom ligger tunnelbanestationen. Inom ramen för Stockholms översiktsplan ÖP 99 som förordar att ”bygga staden inåt” (förtätning av befintlig bebyggelse), inleddes år 2003 arbetena med en ny detaljplan som omfattade hittills obebyggda och dåligt utnyttjade områden kring tunnelbanestationen i kvarteren Högsätra, Bysätra och Björnsätra. Planen vann laga kraft i mars 2006. Fastigheten Björnsätra 1 var den sista av dessa tre kvarter som bebyggdes och enligt planbeskrivningen skulle det uppföras ”ett hus i 5-6 våningar med ca 40 smålägenheter och ett garage med ca 50 bilplatser under huset…”. Beskrivning Markanvisningen gick till SSM Bygg & Fastighets AB och i april 2013 togs första spadtaget. Arkitekt för projektet var KOD Arkitekter som ritade ett lamellhus i åtta våningar med kraftfull accentuerade fasader. Fasadgestaltningen domineras av långa sammanhängande balkongfronter med svarta räcken i sträckmetall och snedställda förråd som målats vita och även fungerar som avskärmning mot grannen. Huset innehåller 72 smålägenheter om 1-2 rum och kök med bostadsytor mellan 40 m² och 82,5 m². Högst upp i huset anordnades en gemensam takterrass med bubbelpool och grillplats. I anslutning till takterrassen ligger en gemensamhetslokal med övernattningsmöjlighet. Lägenheterna uppläts som bostadsrätter. I april 2015 nominerades Kungsterrassen som ett av tio projekt i arkitekturtävlingen Årets Stockholmsbyggnad. I juryn sitter bland andra Stockholms stadsarkitekt Karolina Keyzer som menar angående bostadshuset Kungsterrassen: ”Finfint exempel på att arkitektonisk kvalitet inte måste vara dyr. Här har mervärden skapats med intelligens och inspiration av närliggande arkitektur. Med ljus från två håll och glasade balkongdörrar har boendekvaliteterna förhöjts. Ett drömboende i Sätra!” Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kungsterrassen.
Kvänsås bokar

Kvänsås bokar är ett naturreservat i Eksjö socken i Eksjö kommun i Småland (Jönköpings län). Reservatet omfattar 6,4 hektar och är skyddat sedan 1972. Området är beläget 2 kilometer nordost om Eksjö tätort och består mest av hög gammal grov bokskog. Kvänsås bokskog anses vara den högst belägna bokskogen i landet, på 264 meters höjd över havet. Dessutom är den en av de nordligaste av sitt slag. Troligen anlades skogen under 1600-talets mitt då greve Per Brahe den yngre ägde Kvänsås gård. Ovanliga arter av lavar och svampar växer på både levande och död bokved. Några av dessa är koralltaggsvamp, sydlig blekspik, gulnål, porslinsnagelskivling, kornig nållav och porlav. I området finns det rikligt med spår av tidigare odling i form av odlingsrösen. Området är hägnat och betas extensivt. Strax norr om reservatet ligger Kvänsås gård och västerut ligger Kvänsåsasjön. Källor Kvänsås bokar, Länsstyrelsen i Jönköpings län Noter
Källenäs naturreservat

Källenäs är ett naturreservat i Angerdshestra socken i Jönköpings kommun i Småland (Jönköpings län). Området avsattes som domänreservat 1937 men omvandladess till naturreservat 1996. Det är 8 hektar stort och beläget 25 km sydväst om Jönköping. Det består mest av gammal urskogslik tallskog på sandmark. Där finns gott om torrakor och lågor. Källor Källenäs, Länsstyrelsen i Jönköpings län
Kärra naturreservat

Kärra är ett naturreservat i Tanums socken i Tanums kommun i Bohuslän. Området avsattes som naturreservat 1972. Det omfattar 4 hektar och är beläget mellan Grebbestad och Tanumshede, strax söder om Tanums järnvägsstation. Reservatet utgörs av en brant skogbeväxt ostsluttning, förmodligen med skalgrusunderlag. Där växer sällsynta arter som havtorn, skogsklocka och skogskornell. Det finns även blåsippa, tallört, hårstarr och gullviva samt smärre mattor och fläckar av mjölon och ljung. I sluttningen växer tall, björk och gran. Referenser Källor Kärra, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Lammevadskärrets naturreservat

Lammevadskärret är ett naturreservat i Tidaholms kommun i Västra Götalands län. Reservatet är skyddat sedan 1988 och är 4 hektar stort. Det ligger 1 km söder om Dimbo kyrka och består av en svacka i terrängen omgivet av åkermark. Området består av björksumpskog, axagkärr och extremrikkärr. Lammevadskärret är ett lättillgängligt kärr och rikt på orkidéer. Några exempel är ängsnycklar, brudsporre, vaxnycklar, kärrknipprot och flugblomster. Orkidéerna gynnas av att kärret är kalkrikt. I kanten av kärret växer en ovanlig ögontröstart, stor ögontröst. I området växer även hårstarr och näbbstarr. På en liten kulle finns det en fin torrängsvegetation med gullvivor, fältvädd, och brudbröd. Kärret sköts med slåtter och därefter för man bort höet. Spänger har byggts över de ömtåliga kärrpartierna. Spångsystemet är anpassat för funktionshindrade, så även rullstolsburna besökare kan njuta av blomsterprakten. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Lammevadskärret
Lillagärde naturreservat

Lillagärde är ett naturreservat i Ronneby kommun i Blekinge län. Området är naturskyddat sedan 1987 och har en areal på 14 hektar. Det är beläget norr om Bräkne-Hoby i Bräkneåns dalgång. Merparten av naturreservatet ligger på gamla betesmarker och några mindre områden har använts för slåtter. I detta naturreservat finns nu ädellövsskogar och blandskogspartier. De dominerande trädslagen är bok, al och hassel. Ner mot bäckravinen finns en rik flora. Där kan man finna tibast, olvon, myskmadra, lungört, mindre häxört, safsa, hampflockel, fackelblomster, älgört och kärrsilja. Hela området har en varierande natur vilket ger förutsättning för ett rikt fågelliv. Naturreservatets östra gräns går mitt i Bräkneån, ett värdefullt vattendrag där både tjockskalig målarmussla och flodpärlmussla förekommer. Dessa båda är rödlistade. Naturreservatet ingår i EU:s ekologiska nätverk, Natura 2000. Referenser Länsstyrelsen, naturreservat Lillagärde Noter
Långehalls naturreservat

Långehall är ett naturreservat i Hällaryds socken i Karlshamns kommun i Blekinge. Det innefattar en mindre del av Stensjön. Reservatet bildades 2012 och omfattar 28 hektar. Det är beläget norr om Hällaryd och består av ett svårtillgängligt skogsområde med ovanliga marksvampar. Skogen i området består av blandskog med tall, avenbok, bok, ek, björk, asp och gran. Död ved medför ett rikt liv med insekter och svampar. I svackor finns mindre kärr och sumpskogar. I den norra delen av reservatet finns rester av ett torp med husgrunder, stenmurar, odlingsrösen och en terrasserad åker. Källor Långehall, Länsstyrelsen i Blekinge län
Marieholms kyrka

För kyrkan i orten Marieholm i Skåne, se Reslövs kyrka. Marieholms kyrka är en kyrkobyggnad i Marieholm i Växjö stift. Den tillhör Åsenhöga församling Kyrkobyggnaden Ett större magasin i sten byggdes om till brukskyrka i början på 1960-talet. Ombyggnaden ritades av arkitekt Ludvig Seda i Värnamo. Kyrkan invigdes 1963. Till det ursprungliga magasinet har det byggts till ett vapenhus. Den tunga träporten med sin smidda kläpp och hyvlade panel lagd i prismatiskt mönster kommer från den gamla kyrkan i Åsenhöga och togs tillvara när den kyrkan revs. Exteriört finns på gavlarna inmarkerade kors i blinderade friser. Klockstapeln vid sidan om kyrkan tillkom på 1980-talet. Orgel 1962 bygger Åkerman & Lund, Knivsta en mekanisk orgel. Källor Marieholm – en bruksort i Gnosjö kommun Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Marieholms kyrka.
Markaskogen

Markaskogen är ett naturreservat i Örebro kommun ligger nära Östra Mark. I förslaget till beslut heter det: "Området ska präglas av variationsrika barr- och lövskogar av naturskogskaraktär samt näringsrika och näringsfattiga våtmarker. I den norra delen ska det finnas ett omväxlande våtmarkslandskap med småvatten, lövpartier och betesmarker. Skötseln ska inriktas på att öka de biologiska värdena genom slåtter, bete och lämpliga vattennivåer i våtmarkerna. Målet är att snabba på utvecklingen av flerskiktade skogsbestånd med stort inslag av grova träd och död ved. Den rika förekomsten av kulturlämningar ska synliggöras." Och vidare: "Markaskogen och Markakärret (f.d. Markasjön) är sedan länge kända för sin rika flora och fauna. Referenser Om naturreservatet Länsstyrelsen Örebro län Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Markaskogen.﻿