NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Värmdö gymnasium

Värmdö gymnasium även kallad VGY, är en kommunal gymnasieskola som ligger vid Simlångsvägen 26 i Årsta intill Gullmarsplan i Stockholms kommun, men tillhör Värmdö kommun. Gymnasiet har 1296 elever och 110 anställda. Byggnaden ägs och förvaltas av kommunalägda Skolfastigheter i Stockholm AB SISAB. Värmdö gymnasium startade verksamheten 1994, eftersom det var praktiskt för Värmdö kommun att kunna ta över existerande skollokaler, även om de låg i en annan kommun i Stockholmsområdet. Värmdö kommun hade en snabb befolkningsökning och hade ett behov av ett ökat antal skolplatser. Historik fram till 1974 Skolan grundades som Enskede samrealskola 1943 och blev Enskede högre allmänna läroverk 1947. Skolan kommunaliserades 1966 samtidigt som namnet ändrades till Enskede gymnasium, vilken las ner 1974. Studentexamen gavs från 1951 till 1968 och realexamen från 1946 till 1962. Byggnader Byggnaden som är ritad av arkitekterna Tore Axén och Per Persson uppfördes 1948–1950. Komplexet består av flera gråputsade hus som är sammanlänkade med förbindelsebyggnader. Axén och Persson fick uppdraget efter en arkitekttävling 1946. Längs dåvarande Huddingevägen (numera Johanneshovsvägen) anordnades en smal klassrumslänga. Skolans centralblock med rundat tak innehåller en hög hall med gallerier. Arkitekten och skulptören Egon Möller-Nielsen utförde det dekorativa golvet marmorintarsia år 1950. Arkitekturen har 1930-talets funktionalistiska lätthet. På samma tomt mot ost ansluter Enskedehallen även den ritad av Per Persson. Verksamhet Värmdö Gymnasium har fem nationella program: EK, ES, NA, SA och TE. Ekonomiprogrammet erbjuder inriktningarna juridik och entreprenörskap. Det estetiska programmet erbjuder inriktningen musik. Naturvetenskapsprogrammet erbjuder inriktningarna naturvetenskap, idrott, hälsa och ledarskap, samt naturvetenskap och samhälle global. Samhällsvetenskapsprogrammet erbjuder inriktningarna beteendevetenskap och samhällsvetenskap. Teknikprogrammet har inriktningen informations- och medieteknik. Värmdö kommun gick 2008 med i Stockholms läns gemensamma gymnasieregion, vilket ledde till att andelen elever på skolan som kommer från Värmdö sjönk kraftigt. Bland de nyantagna höstterminen 2012 var endast nio procent från Värmdö kommun. Istället dominerar elever från Stockholms kommun. Program Ekonomiprogrammet, inriktning juridik och entreprenörskap Estetiska programmet, inriktning musik Naturvetenskapliga programmet, inriktningarna naturvetenskap, naturvetenskap profil idrott, hälsa, ledarskap samt naturvetenskap profil samhälle global Samhällsvetenskapliga programmet, inriktningarna beteendevetenskap och samhällsvetenskap Teknikprogrammet, inriktning informations- och medieteknik Källor Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1977) [1973]. Stockholms byggnader: en bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm (3). Stockholm: Prisma. Libris 7406664. ISBN 91-518-1125-1 Egon Möller-Nielsen, Riksarkivet Fotnoter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Värmdö gymnasium. Gymnasiets webbplats Broschyr inför läsåret 2020/2021
Mölnvik

Mölnvik är ett tidigare industriområde beläget i Gustavsbergs centrala del i Värmdö kommun i Stockholms län. Mölnvik ligger där Värmdövägen och Länsväg 222 går samman. Området domineras numera av köpcentrumet Värmdö köpcentrum, men här återfinns även Värmdö brandstation. I anslutning till brandstationen fanns till september 2017 Stockholms läns landstings ambulanshelikopterbas. Externa länkar Värmdö Köpcentrum
Värmskogs kyrka

Värmskogs kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Värmskogs församling i Karlstads stift. Kyrkan ligger vid en vik av sjön Värmeln. Kyrkobyggnaden Nuvarande stenkyrka föregicks av två äldre träkyrkor som låg 100 meter söderut vid Värmelns strand. Första kyrkan uppfördes någon gång på 1200-talet och bestod av ett rektangulärt långhus med ett smalare, rakt avslutat kor. Denna revs när en ny träkyrka uppfördes strax intill. Andra träkyrkan färdigställdes 1689 och bestod av ett rektangulärt långhus med ett tresidigt avslutat kor. Båda träkyrkorna saknade torn. Nuvarande kyrka uppfördes åren 1760 - 1762 efter ritningar av Christian Haller. Den är byggd av natursten och består av ett rektangulärt långhus med ett tresidigt kor, en utbyggd sakristia öster om koret samt ett kyrktorn i väster. Väggarna är vitkalkade och yttertaket är belagt med skiffer. Huvudingången finns i väster och går genom tornets bottenvåning. Ännu en ingång finns mitt på långhusets sydsida. 27 juli 1799 eldhärjades kyrkan då gnistor från en hyggesbränning antände tornet. Många inventarier hann räddas, men kyrkan blev helt utbränd. Ansvarig för hyggesbränningen var brukspatron Nils Hagberg på Prästbols gård. Han ålades att, inom en tidsrymd av två år, bygga upp kyrkan igen. Under ledning av byggmästare John Westman återuppfördes kyrkan och fick ett skiffertak. Tidigare takbeläggning var spån. Tornet fick en ny överbyggnad efter ritning av byggmästare Sundberg. 1857 tillkom en ny tornspira av järn och underliggande klot förgylldes. Kyrkorummet har ett trägolv som är lackat och betsat. Korgolvet ligger högre upp än i övriga kyrkorummet. Innertaket är täckt med ett blåmålat tunnvalv av trä och har en vit profilerad taklist. Inventarier Dopfunten av bohusgranit tillverkades 1946. Den åttakantiga predikstolen i barockstil byggdes 1760 och fick ett nytt ljudtak 1959. Altartavlan i barockstil är utförd 1802 av hovmålaren Carl Wilhelm Swedman. Dess motiv är "Kristus på förklaringsberget". Orgel Orgeln tillverkades 1857 av Erik Adolf Setterquist i Hallsberg. Orgeln är mekanisk. Den renoverades 1960 av Bröderna Moberg, Sandviken. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 582. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Kyrkor i Karlstads stift Del I, Utgiven av Värmlands Museum och Karlstads stift, 2008, ISBN 91-85224-71-5 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Värna kyrka

Värna kyrka ligger i Värna socken i Åtvidabergs kommun och tillhör Åtvids församling i Linköpings stift. Kyrkobyggnaden Troligen byggdes här en träkyrka under medeltiden. Värna socken finns omnämnd i urkunder från 1300-talet. Nuvarande kyrka uppfördes av gråsten omkring år 1500. Kyrkorummets tak och väggar försågs 1728 med dekorativa målningar utförda av Anders Wikström, Söderköping. 1764 byggdes korpartiet om. Samtidigt uppfördes sakristian. Ett vapenhus i väster uppfördes 1769 och revs 1952. 1860 byggdes klockstapeln. Inventarier Predikstolen tillverkades 1723 och fick sitt nuvarande utseende 1836. Dopfunten består av en dopskål av koppar från 1734. Den vilar på en träställning tillverkad 1952 efter ritningar av arkitekten Erik Fant. Altaruppsatsen fick sitt nuvarande utseende 1779 med skulpturer från ett medeltida altarskåp. En storklocka göts av klockgjutare Elias Fries Thoresson i Jönköping 1764. Den göts om 1947. Orgel 1821 bygger Jonas Fredric Schiörlin och Carl Rylander, Linköping, en orgel med 5 stämmor.' Runt 1850 bygger Sven Nordström en orgel till Eksjö Läroverk, som sätts upp här. Nuvarande orgel levererades 1948 från Åkerman & Lund Orgelbyggeri. Tillhörande orgelfasad är från 1898. Orgeln är pneumatisk och har en fri kombination. En kororgel tillkom 1992. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 102. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Värna kyrka, Kulturhistorisk inventering av kyrkobyggnader och kyrkomiljöer i Linköpings stift Vidare läsning Nisbeth, Åke (1963). Kyrkor i Östergötland : Bankekinds härad : mellersta delen : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor ; 99. Östergötland ; 1:3. Stockholm: Generalstabens litografiska anst. sid. 259-306. Libris 19512837. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6944 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Värna kyrka.
Värnamo folkhögskola

Värnamo folkhögskola är en regionsägd folkhögskola i Värnamo i Jönköpings län. Historik Skolan räknar sitt startår som 1876, efter det att Landstinget i Jönköpings län 1875 beviljat ett anslag på 1000 kr för tre år. Till ordförande för den blivande folkhögskolan utsågs häradshövdingen Ekenman, som själv verkade för att skolan skulle etableras i Värnamo. Skolan startade läsåret 1875-76 med sjutton ”lärjungar”. Skolan flyttades påföljande verksamhetsår till Mosslegatan. 1880 startade skolan en kurs för kvinnliga deltagare. Första året kom sex elever. En tidigt väckt fråga på skolan var inomhustemperaturen. De studerande klagade över att det var kallt, som goda pedagoger lät lärarna de studerande föra bok över inom- och utomhustemperaturen. 1889 kom en aftonskola igång efter förfrågan från lokalsamhället. 1907 kom skolan till nuvarande plats. Skolan byggdes sedan till 1914. Ytterligare en byggnad, Vävstugan (numera[när?] Julias hus), uppfördes 1936. 1915 startades en lantmannalinje. Skolan hade därmed tre linjer: manliga respektive kvinnliga folkhögskolan samt lantmannalinjen. 1924 tog landstinget över folkhögskolan från folkhögskoleföreningen och sedan dess har skolan varit landstings-, senare regionägd. 1974 startades en ledarutbildning. Denna utbildning har senare omvandlats till den tvååriga fritidsledarutbildningen. Nutid Idag[när?] har skolan tre yrkesinriktade kurser: två tvååriga kurser för fritidsledare respektive socialpedagoger samt en ettårig textilutbildning med en ettårig påbyggnadsutbildning – Textilakademien. Skolan har en allmän linje och omfattande dagutbildningar för personer med olika typer av funktionsnedsättningar. Referenser Externa länkar Officiell webbplats
Värsås kyrka

Värsås kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 1996 tillhör Värsås-Varola-Vretens församling (tidigare Värsås församling) i Skara stift. Den ligger i Skövde kommun. Kyrkobyggnaden Den första kyrkan i Värsås var en romansk stenkyrka i rundbågestil, byggd på 1100-talet. Denna byggdes om och till åren 1762–1763, men blev för liten i mitten av 1800-talet, varför man planerade en ny kyrka. Den nya kyrkan byggdes 1856–1857 av bröderna Anders och Petter Pettersson, båda uppväxta på Skattegården i Värsås. För ritningarna svarade Johan Fredrik Åbom. Stilen är nyklassicism med drag av nygotik och byggnaden har torn och en femsidig absid. Kyrkan invigdes i oktober 1857. Under korgolvet finns den Lagerbergska graven. Inventarier Bevarade från den medeltida kyrkan En romansk dopfunt. Altaruppsats i barck. Delar av ett innertak som dekorerats av Fredrik Wahlin från Hjo. En med ornament- och figursmide rikt dekorerad dörr. Tillkomna i den nya kyrkan Altaruppsatsen som formats som en tempelgavel med tavla Kristus på Oljeberget utförd av Birger Lignell 1863. Klockor Storklockan är gjuten av Busse Jacobsson, sannolikt samtidigt med storklockan i Lindärva kyrka. Den har en latinsk inskrift med välgjorda bokstäver och rosenornament. Den lyder på svenska: Herrens år 1516 göts denna klocka till den saliga Jungfrun Marie ära av mig magister [mäster] Busse Jacobsson. Orglar På läktaren i väster finns en ljudande orgelfasad som härstammar från kyrkans första orgel byggd 1861 av Johan Nikolaus Söderling. Ett nytt verk med visst äldre material byggt av Frederiksborg Orgelbyggeri installerades 1957. Instrumentet har 22 stämmor fördelade på tvåp manualer och pedal. I koret i söder finns en orgel tillverkad 1967 av Nordfors & Co. med fem stämmor fördelade på manual och pedal. Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 200. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 199. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 ”Värsås kyrka”. Svenska kyrkan –Värsås kyrkliga samfällighet. Arkiverad från originalet den 16 mars 2016. https://web.archive.org/web/20160316121212/https://www.svenskakyrkan.se/default.aspx?id=846733. Läst 3 augusti 2012. Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Värsås kyrka.
Värtans station

Värtans station ist ein seit 1913 stillgelegter Bahnhof der Bahnstrecke Karlberg/Tomteboda–Värtan (schwedisch Värtabanan) in Stockholm. Geschichte Architekt des Bahnhofsgebäudes war der Chefarchitekt des Architekturbüros der Staatlichen Eisenbahnen (Statens Järnvägars arkitektkontor) Adolf Wilhelm Edelsvärd. Der Bahnhof wurde 1882 erbaut. Am Anfang war das Bahnhofsgebäude in einer kleinen Holzvilla am heutigen Sandhamnsplan untergebracht. Kurz nach der Eröffnung der Bahnstrecke 1882 wurde die Villa durch das Bahnhofsgebäude aus Ziegelsteinen ersetzt. Die Gebäudeform erinnert an die in den frühen 1700er-Jahren H-förmigen Herrenhäuser, der Eingang zur Fahrkartenhalle wird vom Balkon des zweiten Stockwerks überdeckt. Die Fenstereinfassungen und Ecken des Gebäudes im hellen Putz bieten einen optischen Kontrast zum ziegelroten Haus. In der zweiten Etage hatte der Bahnhofsvorsteher eine große Wohnung. Gleichzeitig war dieser der Postbeamte von Värtan. Heutige Verwendung Mit der Einstellung des Personenverkehrs 1913 wurde das Bahnhofsgebäude mangels Fahrgästen überflüssig, weil es für den Güterverkehr nicht gebraucht wurde. Bis in die 1970er Jahre war das Postamt darin untergebracht und Svenska Järnvägsklubben nutzte es eine Zeit lang als Heimstatt. Heute wird das Haus als Bürogebäude genutzt. Das Bahnhofsgebäude wurde in die Liste der kulturhistorisch wertvolle Gebäude und Baudenkmäler (schwedisch Byggnadsminne) aufgenommen. Einzelnachweise Weblinks
Värtans station

Värtans stationshus uppfördes 1882 efter ritningar av Statens Järnvägars arkitektkontors chefsarkitekt Adolf Wilhelm Edelsvärd. Fastigheten är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm, vilket är det starkaste skyddet och innebär "att bebyggelsen bedöms ha synnerligen höga kulturhistoriska värden". Historik I begynnelsen var stationshuset inrymt i en liten trävilla ungefär vid nuvarande Sandhamnsplan. Kort efter att Värtabanan invigdes 1882 ersattes villan med det nuvarande stationshuset i tegel. Stationshuset är ett framstående och välbevarat exempel på svensk järnvägsarkitektur från sent 1800-tal. Byggnaden är uppförd i nyrenässansstil och kännetecknas av sitt röda tegel, ljust putsade hörnlisener och fönsteromfattningar samt byggnadens välbevarade detaljer. Byggnden är idag känd för sin uttrycksfulla och eleganta karaktär och påminner om ett litet franskt vinslott med höga, tornliknade tak. "Värtans station är som ett slott vid Loire" som Jolo skrev i DN 1968-03-03. Entrén till biljetthallen är indragen under andra våningens balkong. I bottenvåningen fanns stora väntsalen, separat väntsal för klass 1 med egen klosett, en expedition och förvaring för resgods. På stationshusets andra våning hade stinsen en stor våning. Han var också Värtans postmästare. 1913 upphörde persontrafik medan godstrafiken fortsatte fram till 1930-talet. På 1970-talet fungerade stationshuset som postkontor. Övervåningen fungerade som bostad fram till 2001 och Svenska Järnvägsklubben huserade en period i huset. Efter 2001 användes fastigheten som kontor innan det bedrevs skolverksamhet i byggnaden 2020-2023. Idag är Värtans stationshus privatbostad. På motsatt sida järnvägen återfinns Tull- och hamnkontorets byggnad. Sedan maj 2000 är fastigheten ett lagskyddat byggnadsminne. Referenser Noter Källor Bedoire, Fredric (2012) [1973]. Stockholms byggnader: arkitektur och stadsbild (5). Stockholm: Norstedt. sid. 214. Libris 12348272. ISBN 978-91-1-303652-6 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Värtans station.
Väsbyån

Väsbyån är ett vattendrag i Upplands Väsby kommun, Stockholms län. Ån är 2,9 kilometer lång och rinner mellan Edssjön och Oxundasjön. Väsbyån är ett av få svenska vattendrag som rinner mot norr. I ån hittar man flera olika fiskarter, till exempel asp, nissöga, nors, gös, abborre, braxen, gädda och mört. Fisket i Väsbyån var förr av stor betydelse. I en handskrift från 1500-talet med kartskisser över sjöar och vattendrag i Sverige och deras betydelse för transport och försörjning , skriver Rasmus Ludvigsson om Väsbyån: her haffwer bönderne werker nog. Det syftar på fasta anläggningar för fiske, som kallades verkar. Det var ett system som kan liknas vid en stor ryssja, med nedslagna träpålar som förbands med ris till en vattengenomsläpplig vägg som sträckte sig över åns hela bredd och ledde in fisken till en mindre mjärde eller ryssja. Ludvigsson uppmanade även till ålfiske i ån: her kan man och byggie ålekister. Åns inlopp vid Oxundasjön är av riksintresse för kulturminnesvård; där finns skyddsvärda gamla herrgårdslandskap. I mitten av åsträckan ligger Barockparken som anlades omkring år 1700, tillhörande Stora Wäsby slott. I parken, som är tillgänglig för allmänheten, finns en fin ädellövskog. Omgivningen runt åns utlopp från Edssjön har såväl hög botanisk artrikedom som rikt fågelliv. Referenser Om Väsbyån Upplev Väsbyån Wikimedia Commons har media som rör Väsbyån.
Väse kyrka

Väse kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Väse-Fågelviks församling i Karlstads stift. Kyrkan ligger tre kilometer norr om orten Väse och två mil öster om Karlstad. Kyrkobyggnaden Kyrkan, som är en av Värmlands största, uppfördes åren 1760–62 efter ritningar av arkitekt Johan Eberhard Carlberg. Tornet från gamla kyrkan blev kvar och sammanbyggdes med nuvarande kyrka. 1787 revs tornet och ersattes av ett nytt 1794. Kyrkan har ett brett långhus och avslutas med en femsidig koravslutning, en utbyggd sakristia i öster och med tornet i väst. Innertaket täcks av ett ljusmålat trätunnvalv. En genomgripande renovering genomfördes 1955, då bland annat nya bänkar sattes in. Inventarier Altaruppsatsen i barockstil byggdes 1696 av "mäster Gabriel" från Kristinehamn. Den fanns i föregående stenkyrka. Predikstolen är tillverkad 1704 av Börje Löfman och fanns i tidigare kyrka. Dopfunten av sandsten är från 1100-talet och skänkt till kyrkan på 1600-talet av inspektor Nils Carlbom. Orglar Huvudorgeln byggdes 1858 av Johan Niklas Söderling. En kororgel tillkom 1980. Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Wikimedia Commons har media som rör Väse kyrka.
Väsjön

Väsjön är en sjö i Sollentuna kommun i Uppland som ingår i Åkerström-Norrströms kustområde. Sjön har en area på 0,117 kvadratkilometer, är 2,35 meter djup och ligger 17,9 meter över havet. Vid provfiske har bland annat abborre, gädda, mört och sarv fångats i sjön. Den avvattnas till Mälaren via bland annat Norrviken och Edssjön. Sjön är belägen intill Väsjöbacken och har två badplatser. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Gädda Mört Sarv Sutare Delavrinningsområde Väsjön ingår i delavrinningsområde (659476-162299) som SMHI kallar för Inloppet i Rösjön. Medelhöjden är 30 meter över havet och ytan är 2,08 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 5, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 5 vattendrag innan det når havet efter 70 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (62 procent). Avrinningsområdet har 0,43 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 7,5 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 1,26 kvadratkilometer eller 22 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Sollentuna kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden http://www.oxunda.com/pages/vattendrag_och_sjoar___vasjon_8/ Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Väsjön på VISS
Västanå Manor

Västanå Manor (Swedish: Västanå slott) is a manor house in Gränna parish in Jönköping Municipality, Sweden. History The estate probably dates from the 14th century, when it was the property of the Ulfsparre family. It stayed in the family for seven generations, until the mid-17th century when it was sold in 1641 to soldier and statesman Per Brahe the Younger (1602–1680). He ordered the construction of the present main building. In 1728, it passed into the Hamilton family. It was shortly thereafter sold and subsequently belonged to several different families. The main building was rebuilt in 1767–70, during the ownership of Rutger Bennet (1720-1791). In the years 1928–30, Rolf Gyllensvaan von Otter (1891–1967) carried out thorough repairs. At that time, the third floor was removed and the castle received its present appearance. Västanå Manor is a large high-rise, two-store building. Since 1948, Västanå has been a hotel, conference center and restaurant. The facility is operated by the members of the von Otter family. References External links Västanå slott website
Västberga gård

Västberga gård är en herrgård och tidigare säteri vid Västberga allé i stadsdelen Västberga i Brännkyrka socken i Stockholms kommun. Västberga gård, som har givit namn till den nuvarande stadsdelen Västberga, har sina anor från 1300-talet och blev säteri under 1600-talet. Västberga gård ägs sedan 1935 av Stockholms kommun och används idag av Stockholms stads socialtjänstförvaltning. Historik Västberga (i wesbergom 1397, wesberga 1460) omnämns första gången 1330. Nunnorna i Sankta Klara kloster sålde då jord i Vantörs socken till Stockholmsfogden Elof Håkansson vilken då blev ägare till 12 penningland i "Wezberga". Enligt jordeboken 1535 hade byn tre hemman. År 1612 köpte ägaren till Långbro gård, Karl IX:s hovkansler Nils Chesnecopherus hemmanen i Västberga. Denne och släktingar till honom ägde Västberga fram till 1655, då Johan von Beijer köpte gården. Det är troligtvis Beijer som byggde upp den första ståndsmässiga bebyggelsen vid Västberga. Beijer varnades av häradsrätten att han kunde förlora säterifriheten om han inte lät bygga godset "sirligt och väl". Dottern, Greta von Beijer gifte sig med Zakarias Rehnberg, från 1685 ägare till säteriet Berga och Brunby, som uppkallades efter hans förnamn till Zachrisberg. Friherre Fabian Casimir Wrede ägde gården kring mitten av 1700-talet. Under senare delen av 1700-talet övergick Västberga i familjen Cederhielms ägo och därefter genom giftermål i familjen Sparres. År 1916 såldes godset till Fastighets AB Västberga som några år senare styckade av egendomen för främst bostads- och industriändamål. I gården bodde bolagets ägare som även brukade marken. Enligt 1920 års mantals- och taxeringslängd fanns följande anställda: 1 ingenjör, 1 inspektor, 1 rättare, 1 jordbruksarbetare, 1 kusk, 1 smed, 6 kördrängar, 1 ladugårdskarl, 1 schaktmästare, 1 timmerman, 1 smideshantlangare, 1 mätningsbiträde, 11 grovarbetare och 11 bergsprängare. Den kvarvarande delen av fastigheten köptes av Stockholms stad 1935. År 1944 fastställdes stadsplanen över Västberga industriområde som utgörs till stor del av mark från Västberga gård. Gårdens utsträckning och torp Gårdens ägor omfattade som mest nuvarande stadsdelarna Västberga, Liseberg, stora delar av Solberga, södra Hägerstensåsen, Västertorp och Fruängen samt en mindre del av Långbro. Till gården hörde bland annat följande torp och utgårdar, som samtliga (utom Lerkrogen) låg längs "Wägen åth Södertällie och widare". Av dem finns bara Hökmossen kvar på sin ursprungliga plats. Några gav namn åt stadsdelar i södra Stockholm. I alfabetisk ordning. Fruängens gård Hökmossens gård Lerkrogen Liseberg Långpannan (senare under Långbro gård) Kämptorp (även Kämpetorp ) Mellanberg Stensborg Stenkrogen Vretensborg Västertorp Källor Externa länkar Vestberga i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883 Wästberga i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870 Wikimedia Commons har media som rör Västberga gård.