NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Junsele djurpark

Junsele djurpark är en djurpark som ligger i Junsele i Sollefteå kommun. Djurparken startades i början av 1960-talet. I djurparken finns ungefär 25 olika djurarter. Mest känd är parken för sina bengaliska vita tigrar. Andra djur som finns i parken är till exempel brunbjörn, lodjur, jak, kamel, lama, rödhalsad vallaby, åsna och älg. I parken finns också Bondgården, ett barnens zoo och zooskola med djur som minishetlandsponnyer, dvärggetter (afrikansk dvärgget), helsingefår, minigrisar, kaniner och marsvin. Ett djur som länge var Junsele djurparks publikfavorit var björnen Loke, som 1990 skrevs in i Guinness Rekordbok som fader till den största björnkullen (sexlingar). Loke var 8 år när han kom till Junsele djurpark och blev efter sin död, 34 år gammal, 2013, uppstoppad. En restaurang, Björnfällan, finns i djurparkens entrébyggnad och ett café, Café Bondgården, finns vid djurparkens bondgårdsområde. Där finns också ett lanthandelsmuseum, med inredning från en gammal lanthandel, kallad "Daniels boa". Lanthandeln flyttades från Junselevallen till djurparken 2004. Sedan 2019 finns bredvid djurparken en cirkuspark och lekland för barn, Cirkus Scott lekland. I Trafikland finns trafikskyltar och miniatyrhus där barnen får åka runt i små minibilar. Det finns även ett litet tivoli på området med karuseller för de yngsta barnen.[källa behövs] Historia Junsele djurpark startade i en liten skala av Junsele IF, Junseles idrottsförening, i början av 1960-talet. Drivande person var Johannes Johansson, även kallad "Kebbe". Djurparken invigdes 1965, men de första djuren, en ponny och ett rådjur, inskaffades redan 1959, och parken firade 60 år 2019. Junsele landskommun köpte djurparken 1969, därefter drevs parken kommunalt fram till 1992. Mellan 2005 till 2008 var djurparken en del av bolaget Äventyrsberget. Efter det bolagets konkurs 2008 köptes djurparken av Junselebon Ulf Henriksson, en tidigare anställd på djurparken. Bildgalleri Referenser Externa länkar Djurparkens webbsida
Juoksengi kyrka

Juoksengi kyrka är en kyrkobyggnad som hör till Övertorneå församling i Luleå stift. Kyrkan ligger i samhället Juoksengi tre kilometer norr om polcirkeln. Några hundra meter åt öster ligger Torne älv och gränsen till Finland. Kyrkan är en stiftelsekyrka som ägs och förvaltas av byborna. Församlingen ger årligen bidrag till stiftelsen och delar av kyrkans drift sker genom gratis utförda arbeten. Kyrkobyggnaden Kyrkan som invigdes 1963 är uppförd efter ritningar av arkitekt Jan Thurfjell i Luleå. Byggnadsmaterialet är tegel och trä. Gavlarna är murade i rött tegel, medan långväggarna är vita. Kyrkan har ett brant sadeltak belagt med eternit. De ihopbyggda församlingslokalerna har platta tak belagda med papp. Kyrkorummet har rektangulär plan och ett brant takfall som är klätt med vitlaserad träpanel och bärs upp av limträbalkar. Långväggarna täcks av vitlaserad panel, medan gavelväggarna är vitputsade. Kyrkorummets golv är belagt med trä och har bänkar i öppna kvarter. Altarväggen pryds av tre vertikala fönster i färgat glas. Historik Förslaget att bygga en kyrka i Juoksengi väcktes vid biskop Bengt Jonzons visitation 1943. En insamling startades och 1951 bildades stiftelsen Juoksengi kapell. Kyrkan började uppföras 1962 och vid jul samma år hölls den första julottan i den ännu ej färdigbyggda kyrkan. 2 februari 1963 på Kyndelsmässodagens kväll invigdes kyrkan av biskop Ivar Hylander. År 1983 byggdes kyrkan ut med församlingssal, kök och andra biutrymmen. Utbyggnaden invigdes 18 februari 1984. Inventarier 1969 fick stiftelsen överta en orgel som varit placerad i Övertorneå kyrka. Orgeln är tillverkad av Grönlunds orgelbyggeri och har en manual med pedal. Klockstapel 1971 uppfördes en klockstapel efter Thurfjells ritning och ersatte en tidigare stapel ritad av Erland Aasa. 31 oktober samma år invigdes klockstapeln av domprost Olaus Brännström. Stapeln drabbades dock av rötskador och ersattes 1994 av en likadan. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 656, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Övertorneå församlings webbplats Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Juoksengi kyrka.
Juristernas hus

Juristernas hus är en byggnad för Juridiska föreningen i Stockholm, beläget i Frescati vid Stockholms universitets campusområde. Byggnaden uppfördes 1991 efter ritningar av Ralph Erskine. Den nominerades till Träpriset 1992. Erskines organiska formgivning påminner om hans tidigare byggnader, särskilt Allhusets. Planlösningen är en halvcirkel som kröker sig runt en gammal ek. En sådan tanke att spara värdefull natur (här i form av ekar) förekommer även vid Allhuset och Aula Magna, som står färdigt 1997. Över byggnaden spänner sig ett mot gården lutkragande tak, gestaltat som ett vågigt landskap med tre toppar och två dalar. Taket är utfört som en lätt träkonstruktion, uppburen av snedställda träpelare och täckt med falsad, svartmålad bandplåt. I byggnadens centrum ligger hörsalen. Totalt finns fem olika utrymmen av skiftande karaktär, några för uthyrning. Totalt ryms maximalt 300 personer i husets lokaler. Byggnaden bekostades av ett sponsorer som ville främja rättsvetenskaplig forskning samt skapa en inspirerande plats för juriststuderande. Drivande för projektet var ett antal lärare vid juridiska fakulteten vid Stockholms universitet. Huset ägs och drivs av en stiftelse, Stiftelsen Juristernas hus, vars styrelse består av representanter från Juridiska föreningen och Juridiska fakulteten, med Juridiska föreningens inspektor som ordförande. Förutom Juridiska Föreningen finns sedan 1991 även Juristernas Bokhandel i byggnaden. Enligt Erskines originalskisser fanns det flera olika idéer om husets lokalisering och utformning.. En var att placera huset där det nuvarande universitetsbiblioteket ligger. De första skisserna gjorde Erskine redan 1986. Att det inte alltid blir som tänkt sig framgår av Ralph Erskines egna ord om Juristernas hus 1992. Bilder Källor Olof Hultin; Ola Österling; Michael Perlmutter (2002) [1998]. Guide till Stockholms arkitektur. Stockholm: Arkitektur Förlag. Libris 8465772. ISBN 91 86050‐58‐3 Juridiska Föreningen . Stockholms universitet
Jutholmen

Jutholmen ist eine kleine schwedische Insel etwa 500 Meter südlich von Dalarö in der Gemeinde Haninge in Stockholms südlichem Archipel. Jutholmen hat eine Fläche von 2,3 Hektar. Die Insel ist das ganze Jahr über bewohnt und verfügt außerdem über ein dichtes Ferienhausnetz. Insgesamt gibt es 19 Objekte mit rund 70 Gebäuden, die hauptsächlich im Sommer genutzt werden. Es wird vermutet, dass ein erhaltenes Cottage auf der Insel aus dem frühen 18. Jahrhundert stammt. Jutholmen, das autofrei ist, wird täglich mit dem Schärenschiff bedient. Quellen Källgård, Anders; Ahlborg Johnny G. R. (2005). Sveriges öar. Stockholm: Carlsson. Libris ISBN 91-7203-465-3. Google Map Lage der Insel. Weblinks
Jutholmen

Jutholmen är en holme cirka 500 meter söder om Dalarö i Haninge kommun i Stockholms södra skärgård. Holmen är cirka 200 meter lång och dess yta är 2,3 hektar. Den har tidigare hyst både krog, lotsar och tull. Jutholmen är bebodd året runt (4 personer år 2012) och har dessutom en tät fritidshusbyggelse. Totalt finns 19 fastigheter med ett sjuttiotal byggnader och sommartid vistas här omkring 100 personer. En bevarad ryggåsstuga på ön antas härrör från tidigt 1700-tal. Holmen, som är bilfri, trafikeras dagligen med skärgårdsbåt. Strax utanför Jutholmen ligger Jutholmsvraket från tidigt 1700-tal. Referenser
Jägarhyddan

Jägarhyddan är en villa på Djurgårdsvägen 23 på Djurgården i Stockholm, ritad av arkitekt Fredrik Lilljekvist och uppförd till Stockholmsutställningen 1897 som gemensam paviljong för Kungliga Jaktklubben och Svenska Jägarförbundet. Historik År 1907 avstod jaktklubben besittningsrätten och villan såldes. Ferdinand Boberg hade efter en längre tids bosättning i Paris 1927 bestämd sig att flytta tillbaka med hustrun Anna till Stockholm. Under sin stockholmsvistelse bodde paret som gäster hos dåvarande kronprinsen Gustaf VI Adolf och det var han som föreslog att lilla Jägarhyddan kunde passa som bostad, inte långt från Bobergs tidigare hem Villa Vintra. En ombyggnad skulle dock behövas för att förvandla huset till ett "gemytligt litet hem", men Ferdinand Boberg hade större planer. Enligt Bobergs långtgående ritningar skulle Jägarhyddan byggas om från grunden och av Fredrik Liljekvists skapelse i nybarock fanns ingenting kvar. Boberg gav byggnaden ett neoklassicistiskt utseende. Förslaget påminde om Byströms villa i närheten och lite grann om Oakhill, fast mindre (båda skapades av Boberg). Året därpå, i Paris, berättade han i en intervju för Svenska Dagbladet den 5 augusti 1928, att han och hustrun Anna planerade att återvända till Stockholm 1929 och där övervaka ombyggnaden av Jägarhyddan. Projektet föll dock sedan frågan remitterats till Djurgårdsförvaltningen och Ivar Tengbom, som ansåg att paviljongen borde rivas och tomten läggas ut till parkmark, vilket dock aldrig blev verklighet. Paret Boberg fick därefter erbjudandet av Stockholms stad att hyra Stora Blecktornet på Södermalm. Detaljer Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Jägarhyddan.
Jägersro Center

Jägersro Center er et 26.000 kvadratmeter stort indkøbscenter i Malmø, Skåne, i det sydligste Sverige. Det ligger overfor Derbybanan Jägersro, og består i dag af 36 butikker, blandt andet discountbutiken Coop Forum. Centeret blev indviet den 19. oktober 1962 under navnet Wessels Stormarknad som Skandinaviens første og Europas andet lavprisvarehus. Wessels Stormarknad ejedes på det tidspunkt af Wessels, der tidligere havde været et datterselskab af Magasin du Nord. Kilder Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Jägersro Center

Jägersro Center är ett köpcentrum beläget i Malmö invigt 1962. Det är 26 000 kvadratmeter stort samt har 2 000 parkeringsplatser. Köpcentrumet ligger vid korsningen mellan Jägersrovägen och Agnesfridsvägen, mittemot Jägersro Trav & Galopp. Det inrymmer 36 butiker, bland annat Coop Forum, och ett flertal restauranger. Många varuhus finns även i närheten. Köpcentrumet omsätter årligen 950 miljoner kronor och har årligen 5 miljoner kunder. Jägersro Center, som invigdes 1962 under namnet Wessels, var Skandinaviens första stormarknad. 1977 ändrades namnet till B&W. Se även Wessels Externa länkar Jägersro Centers webbplats Jägersro Center - Allt i Malmö Wikimedia Commons har media som rör Jägersro Center.
Jäla kyrka

Jäla kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2006 tillhör Floby församling (2002-2006 Grolanda-Jäla församling och före 2002 Jäla församling) i Skara stift i Västergötland. Den ligger i sydvästra delen av Falköpings kommun. Kyrkobyggnaden Det första delarna av kyrkan byggdes under missionstiden på 1100-talet och var då en romansk kyrka med rakavslutat kor. Den nuvarande kyrkan byggdes 1787 på samma grund. Kvar av den ursprungliga byggnaden är endast långhusets murar och dörren till sakristian. Det tresidiga koret byggdes 1787 och sakristian tillkom 1791. Tornet, som byggdes 1824, ersatte ett äldre som möjligen byggts redan på medeltiden. Kyrkan genomgick en större renovering 1926 under ledning av Ragnar Hjorth där korväggens fönster murades igen när en altaruppsats i nyklassisk stil installerades. Inventarier Altartavlan från 1926 har motiv föreställande Jesus och den är målad av Stockholmskonstnären Edward Berggren. Altarets krucifix från Oberammergau tillkom 1963. Tre av ljuskronorna är från 1700-talet. Predikstol och bröstläktare är från 1800-talet. Dopfunten från 1100-talet är tillverkad av sandsten av en mästare som brukar kallas "Jälamästaren", med åtta arkadfält på cuppan. Dopfunten är kyrkans äldsta föremål och kommer sannolikt från den medeltida kyrkan, och fatet är från 1925. Över dopfunten svävar en duva tillverkad av konstnären Eva Spångberg. En orgel med sju stämmor, byggd av Smedmans Orgelbyggeri tillkom 1985. Berömt är "Jälaskrinet", ett relikskrin av kyrkobyggnadstyp från 1100-talets slut. Det består av vackert bearbetade förgyllda kopparplåtar stående på lejontassar gjutna i brons. Av skrinets inskrifter framgår att det bland annat ska ha innehållit reliker från Johannes döparen och Sankta Ursula. Föremålet finns nu på Västergötlands museum. Klockor Kyrkan hade tidigare två medeltida klockor. Storklockan omgöts 1917. Den var gjuten 1545 och hade skriftband med gotisk skrift som på modern svenska kan uttydas: Herrens år 1545 [göts jag]. Jesus Kristus är vår hälsa, som oss månde frälsa. Kung Gustav. [Biskop] Sven. De två versraderna efter årtalet är begynnelsen av psalmen Jesus Kristus är vår hälsa. Lillklockan är av senmedeltida typ utan inskrifter. Den förvaras sedan 1917 på Statens historiska museum. Orgel På läktaren i väster finns en orgel tillverkad 1985 av Smedmans Orgelbyggeri varvid man framställde en i det närmaste exakt kopia av den gamla fasad som finns i tornrummet bakom orgelläktaren. Fasaden är ljudande och verket har sju stämmor fördelade på manual och pedal. De två tidigare orglarna var byggda 1893 respektive 1924. Bilder Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 87. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 170. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Jäla kyrka.
Jällby kyrka

Jällby kyrka är en kyrkobyggnad i västra delen av Herrljunga kommun. Den tillhör sedan 2021 Herrljungabygdens församling (tidigare Jällby församling) i Skara stift. Historia En del av virket i stommen till dagens kyrka är liggtimmer som dateras till 1100-talet. Det har tillhört en liten träkyrka uppförd under medeltiden. Den omnämns i ett inventarium från 1583 och träskulpturerna från 1200-talet och 1400-talet bekräftar också dess ålder. Kyrkobyggnaden Dagens kyrka ligger på en höjd omgiven av äldre kulturlandskap. Dess ålder är dendrokronologiskt bestämd till 1600-talet. Byggnaden står på stengrund. Fasaden är av vitmålad lockläktpanel och har tvåläktsfönster med sex rutor och svarta bågar. Sadeltaket är spåntäckt. Kyrkan hade ursprungligen en nästan kvadratisk form, men är tillbyggd flera gånger. År 1745 byggdes vapenhuset med spåntak i väster med sitt lilla klocktorn täckt av falsad plåt. År 1845 införlivades vapenhuset med långhuset och ett nytt vapenhus byggdes längst i väster. År 1869 förlängdes kyrkan i öster. Flera mindre reparationer och ombyggnader har företagits under åren. År 1766 brädfodrades kyrkan invändigt och väggmålningar från 1767 av John Ljung finns bevarade. Inventarier Dopfunt av sandsten tillverkad omkring år 1200 i två delar med höjden 91 cm. Cuppan är närmast cylindrisk med svagt buktande sidor. Nedtill ett kort, kraftigt skaft, som i mitten har en rundstav. Foten är nedtill fyrkantig med rundade hörn. Övergår uppåt i rund form, som en stympad kon utan ornament. Centralt uttömningshål. A.G. Ljungström målade altartavlan samt tillverkade altaret och altarringen år 1870. Han fick då även i uppdrag att restaurera de äldre väggmålningarna. Madonnaskulptur tronande i altarskåp från 1275-1300 utförd i ek. Skulpturens höjd 72 cm. En biskopsskulptur i trä från 1400-talet. Huvudinstrument är en digitalorgel. Klockor Kyrkan har två klockor. Lillklockan är av en senmedeltida typ och saknar inskrifter. Storklockan göts 1747. Bilder Exteriörer Interiörer Källor Gustafsson, Christer (1990). Herrljunga kommun 1990. Kulturhistorisk byggnadsinventering / Stiftelsen Älvsborgs länsmuseum, 0280-5189 ; 36. Vänersborg: Älvsborgs länsmuseum. sid. 222-223. Libris 1212101 Vår svenska kyrka / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 332. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 219. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Riksantikvarieämbetets bebyggelseregister Vidare läsning Wallman, Kristina (2013). Jällby kyrkogård : kulturhistorisk inventering, Herrljunga kyrkliga samfällighet, Herrljunga kommun. Vänersborg: Västarvet; Kulturmiljö. Libris 14217962 Externa länkar http://christianskyrksida.se/jallby-kyrka/ Wikimedia Commons har media som rör Jällby kyrka.
Jälluntofta kyrka

Jälluntofta kyrka är en kyrkobyggnad som ligger i samhället Jälluntofta i Hylte kommun i Hallands län (Småland). Den tillhör Unnaryds församling i Växjö stift. Kyrkobyggnad Kyrkan byggdes 1860-62. Tidigare fanns en medeltida kyrka som på 1700-talet utvidgades. På samma plats byggdes nuvarande kyrka. Kyrkan är i sina huvuddrag oförändrad sedan byggnadstiden, både exteriört och interiört. Det är en vit långhuskyrka med sadeltak, torn med svartmålad, öppen lanternin med liten svängd huv och kors. Det är ett rektangulärt kyrkorum med halvrunt korparti med sakrisita i östra delen. Interiört noteras ett trägolv i gråvitt. Delar av den gamla kyrkans predikstol (från 1600-talet) finns också kvar. Det finns fyra slutna bänkkvarter, de två västra kraftigt decimerade vid läktarunderbyggnad. Svängda korbänkar. Orgelläktare med gallerverk längs barriären, bröstningens ornament av spegelfabrikör Ivar Andersson, Halmstad, som även utfört annat måleri- och förgyllningsarbete i inredningen. Vapenhuset är i nära nog av ursprungligt skick. Inredningen har en färgsättning i ljusgrått, gult, vitt och guld som svarar väl mot den ursprungliga färgsättningen. Inventarier Predikstolen från 1861 är utförd av Joel Spitz, Kållerstad. Altartavla utförd av Bengt Nordenberg 1863, "Kristi uppståndelse" från 1863. Förebilden till den målningen finns i Kungsholms kyrka i Stockholm Dopfunten, huggen i ett stycke, är av sandsten. På den finns fyra enkla bilder med djur- och människofigurer. Tre kistor med järnbeslag från 1700-talet Svart mässhake från 1791. Kyrkan har i sin ägo ett svärd från släkten Gyllenbåga. Två kyrkklockor som göts 1893. Orgel 1873/1874 bygger Johannes Andersson, Långaryd en orgel med 13 stämmor. Den nuvarande orgeln är byggd 1963 av Ingvar Johansson vid Västbo Orgelbyggeri, Långaryd och är en mekanisk orgel. Fasaden är äldre än orgeln. Källor Våra kyrkor 1990. Lindstam, Ragnar; Om kyrkor som försvunnit och klockor som ha sjungit. 1935 Glimtar ur Långaryds historia. D. 2. Långaryd: Fören. 1991. Libris 1306345 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Jälluntofta kyrka.
Jällö 9

Jällö 9 (även Rödkinda barnhem eller Rökinda barnhem) är en fastighet intill sjön Magelungen vid Rödkindavägen 16 i Farsta strand, södra Stockholm. Ursprungliga huset på tomten är en stor rödfärgad trävilla som uppfördes 1916-1917 för Stiftelsen Bernströms barnhem och ritades av arkitektbyrån Kellgren & Hammarling. Namnet “Rödkinda” antyder att frisk luft skulle ge barnen röda kinder. Den stora villan i traditionell still med brutet tak ligger på en kulle med södersluttning ner mot Magelungen. Huset innehöll sju rum, kök, hall och badrummet för barnhemmets verksamhet och en lägenhet för vaktmästaren som var på två rum och kök. På sommaren 1921 flyttade Malmqvistska barnuppfostringsanstalten in, som tidigare hade sina lokaler vid Torkel Knutssonsgatan 22. 1924 var 11 barn intagna, vilka erhöll vanlig folkskoleundervisning. Rödkinda barnhem övertogs 1948 av Stockholms stad och överläts 1971 på Stockholms läns landsting. Sedan användes fastigheten för olika ungdomsverksamheter. Efter en lång tid av ungdomsverksamhet stod huset tomt år 2008 och renoverades därefter. Byggnaden är numera i privat ägo. Den tidigare 10 100 m² stora tomten har styckats i fyra mindre. För närvarande (2011) avröjs tomten för ny bebyggelse med parhus och radhus. Källor Malmqvistska barnuppfostringsanstalten i Nordisk familjebok (andra upplagans supplement, 1925) Farsta hembygdsförening: "Södertörns Villastad - idyllen som försvann". Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Stockholmskällan om Farsta strand
Jämjö kyrka

Jämjö kyrka är en kyrkobyggnad i Jämjö i Lunds stift. Den är församlingskyrka i Jämjö församling. Kyrkan kallas ibland Oscars kyrka efter kung Oscar I som vid kyrkans tillblivelse var kronprins. Kyrkobyggnaden En medeltida stenkyrka, troligen belägen på samma plats, revs på 1820-talet. Sten från den gamla kyrkan användes till viss del i den nya som började uppföras 1820 efter ritningar av arkitekt Jacob Wilhelm Gerss. För byggnadsarbetet ansvarade byggmästare Nils Fredrik Wahlqvist. Den 22 oktober 1826 ägde invigningen rum och förrättades av biskopen i Lund Wilhelm Faxe. Kyrkan är byggd av gråsten och består av ett rektangulärt långhus med torn i väster över koret. Huvudingången med förhall är belägen i öster. Exteriören är enkel och osmyckad. De vitputsade fasaderna uppbryts av stora rundbågefönster. Långhuset täcks av ett sadeltak, tornet kröns av en låg, svagt karnisformad huv. Interiör och inventarier Kyrkorummet har vitputsade väggar och täcks av ett segmentformat tunnvalv vilande på en profilerad list. Den ursprungliga altarpredikstolen med antikinspirerad tempelfasad i en rundvälvd nisch har bevarats. I denna har sedan 1926 en skulpturgrupp placerats. En ny predikstol blev samtidigt uppsatt på södra sidan i koret. Bänkinredningen och läktaren är ursprungliga. Altartavlan tillkom 1952 och är målad av Olle Hjortzberg. Dopfunten från 1710 är utformad som en dopängel. Ett krucifix härstammar från 1600-talet. I koret finns en ljuskrona från 1724. Ovanför dopfunten finns en trepipig ljusstake från 1600-talet. Kristallkronorna är från 1828. Från 1700-talet härstammar två karmstolar i sakristian och kassakistan i vapenhuset. Bildgalleri Orgel Läktarorgeln installerades 1882 - 1883 av Carl Elfström i Ljungby. Den byggdes om 1944 av Mårtenssons orgelfabrik i Lund med 22 stämmor. Förnyades 1972 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB, varvid dock fasaden bibehölls. Den har nu 25 stämmor och är mekanisk. Kororgeln är byggd av Bergenblad & Jonsson Orgelbyggeri, ursprungligen för Jämjö kapell i församlingshemmet. På beställarens uppdrag är orgeln starkt intonerad, vilket gör den olämplig för det lilla kapellet, men fungerar bra i kyrkan. Den har fyra delade register. Referenser Noter Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 461. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Kyrkobyggnader 1760-1860 Del 1 Skåne och Blekinge .Utgiven av Riksantikvarieämbetet och Kungl vitterhets historie och antikvitets akademin. Förlag: Almqvist & Wiksell International , Stockholm 1989 ISBN 91-7192-774-3 Vidare läsning Anderson, William (1926). Kyrkor i Östra Härad. Sveriges kyrkor ; 22. Blekinge ; 1:1. Stockholms: Svenska Bokhandelscentralen. sid. 48ff. Libris 19512948. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6867 Bonnier, Ann Catherine; Hägg, Göran; Sjöström, Ingrid (2008). Svenska kyrkor : en historisk reseguide. Stockholm: Medström. sid. 68-69. Libris 10867351. ISBN 978-91-7329-015-9 Externa länkar Karlskrona Cityguide Wikimedia Commons har media som rör Jämjö kyrka.