NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Marby nya kyrka

Marby nya kyrka är en kyrkobyggnad i Marby socken. Den är församlingskyrka i Västra Storsjöbygdens församling i Härnösands stift. Marby är en av de socknar i Norrland som, i likhet med till exempel Ovikens församling, har två kyrkor, en från medeltiden och en från sekelskiftet 1800-1900. Redan 1848-49 började man planera att bygga en ny kyrka i Marby. Det var den gamla kyrkans dåliga grund, som gjorde att man såg sig tvungen bygga en ny kyrka i stället för att bygga ut den gamla. Kyrkobyggnaden Kyrkan byggdes 1863-66 av byggmästaren Johan Nordell i Norrala. Kyrkan invigdes 1867. Arkitekt var Abraham R U Pettersson i Stockholm. Kyrkan byggdes i sten och har ett rektangulärt långhus. Den har sakristia och i väster ett torn med spetsig spira. Som dekor finns tandsnittsgesims Inventarier Kyrkan har sniderier av Erik Söderqvist i Oviken. Altarväggen är komponerad i empirestil med målat skenperspektiv. Frisen under trekantsgaveln är dekorerad bl.a. med ett liggande lamm, som ligger på en bok med sju sigill (insegel). Detta är en symbol för Kristus. Predikstolen har sniderier i form av korset, kalken, kopparormen samt lagens tavlor. Detta är typiskt för nyklassicismens dekor. Dopfunten kommer från gamla kyrkan. Källor Cedenhag, Birgitta; "Våra kyrkor", Jämtlands läns museum 1998, ISBN 91-7948-134-5 Se även Marby socken Marby gamla kyrka Västra Storsjöbygdens församling Åre kommun Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Marby nya kyrka. Svenska kyrkan i Västra Storsjöbygden Härnösands Stift
Marbäcks kyrka, Småland

Marbäcks kyrka är en kyrkobyggnad i Aneby kommun. Den är församlingskyrka i Aneby församling i Linköpings stift. Kyrkobyggnaden Marbäcks kyrka är vackert belägen nära sjön Ralången. Kyrkans långhus och raktslutande kor uppfördes av gråsten under senare delen av 1100-talet. Under 1400-talet slogs tegelvalv och en sakristia byggdes. 1671 och 1698 utökades kyrkan med korsarmar och vapenhus av trä. Vapenhuset ersattes 1879 av den nuvarande tornet av sten med lanternin och hög spira. 1913 byggdes korsarmarna om i sten. Kyrkorummets valv pryds av kalkmålningar, troligen utförda av mäster Amund eller några målare i hans efterföljd under 1500-talets första fjärdedel. Motivet är skapelseberättelsen. 1773 utfördes draperimålningar av kyrkomålaren Daniel Meijer. Inventarier Altaruppsatsen i renässansstil är utförd 1684 av Fritzberger. Motiven utgörs av Nattvarden, Korsfästelsen, Uppståndelsen och Himmelsfärden. Predikstolen med ljudtak är ett verk från 1600-talet. Dopfunten är ritad 1961 av konstnär Georg Trapp, Gränna. Orglar 1859 byggde Erik Nordström en orgel med 7 stämmor. Läktarorgeln med fasad från Nordströms orgel 1859, har ett verk byggt 1948 av M J och H. Lindegren. Den är pneumatisk. Kororgeln Kororgeln från 1978 är byggd av Nels Munck Mogensen, Hovmantorp. Orgeln är mekanisk. Galleri Referenser Uffe Tecknare (1986). Kyrkor i Jönköpings län, del 2. Jönköping: Rudan AB Förlag. Libris 567345. ISBN 91-970744-1-1 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Jönköpings läns museum, rapport. Marbäcks kyrka. Sv Kyrkan,Aneby Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Marbäcks kyrka, Småland.
Marenplan

Marenplan (tidigare Stadshamnen) är ett torg i centrala Södertälje i Stockholms län. Torget är beläget intill sjön Marens norra kajområde. Marenplan utmärker sig igenom den karaktäristiska så kallade "Spanska trappan", som egentligen heter Marentrappan och tillkom 1990-talet. Trappan förbinder torget med Olof Palmes plats, Järnagatan och Storgatan. Beskrivning Marenplan kallades tidigare för Stadshamnen, och var Södertäljes viktigaste hamn ända fram till anläggandet av Mälarhamnen år 1880. Vid stadshamnen anlade fartyg med varor, som de sedan sålde vidare endera till handlare eller direkt till privatpersoner som väntade vid hamnen. Båttrafiken till inre Maren upphörde inte förrän 1963, då Marenbron uppfördes. Platsen omgestaltades i slutet på 1980-talet. Södertäljes nöjesliv är till stor del koncentrerat till området kring Marenplan. Under början av 2000-talets första decennium har även områdena omkring Marenplan fått ett ökat antal krogar. Exploateringen har främst skett på Slussholmen, Strandgatan och Järnagatan. Dominerande vid Marenplan ligger den röda byggnaden (fastigheten Castor 5) från 1928 med Oktoberteatern och den mindre scenen Sagateatern. Tidigare fanns här biograf Castor, ritad av Tore E:son Lindhberg. Castor var stadens största biograf med 600 sittplatser. Lindhberg ritade salongen och den klassicistiska inredningen utfördes av Einar Forseth och John Broberg. Castor var först med ljudfilm i Södertälje. Mot öster begränsas Marenplan av Sorbonska huset, uppkallad efter fotografen David Sorbon som hade sin fotoateljé här. Sorbon var en duktig porträttfotograf samt hovfotograf och känd i Södertälje. Sorbonska huset byggdes 1907 efter ritningar av arkitekt Hjalmar Cederström och är en av Södertäljes bevarade jugendbyggnader. Nyaste tillskottet i bebyggelsen är en stor restauranganläggning som uppfördes 1996 öster om Oktoberteatern. För byggnadens formgivning stod arkitekt Erik Solberg som inspirerades av en traditionell fiskebodshamn. På Marenplan har man även haft ett flertal festivaler och evenemang varje år. Dessa har främst ägt rum under sommarhalvåret, då Marenplan även får flera uteserveringar. Bilder Källor Inventering av kulturmiljöer i Södertälje kommun. Södertälje stadskärna, sid. 25. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Marenplan.
Margaretakyrkan

Se även Svenska Margaretakyrkan. Margaretakyrkan i Lycksele är en kyrka i Lycksele församling i Luleå stift av Svenska kyrkan. Kyrkan ligger på Gammplatsen vid Ume älv och uppfördes 1973 efter ritningar av Bengt Lidström och Rolf Sixtensson. Byggnaden är en rekonstruktion av den kyrka från 1736 som var belägen endast 150 meter från dagens läge. På sommaren hålls här söndagsgudstjänster och andakter och kyrkan är då vägkyrka. Namn Kyrkan har fått sitt namn efter den samiska missionären Margareta, som verkade för lappmarkens kristnande. 1736 års kyrkobyggnad Lyckseles andra kyrka uppfördes 1736 av byggmästare Hans Biskop från Kronoby, Österbotten och revs år 1800. Kyrkan hade en avlång, åttakantig form med måtten 16x10 meter. Kyrkan saknade vapenhus och ingången var belägen vid västra kortväggen. I öster fanns kor och sakristia. I ytterväggen var upptaget stora rundbågiga fönster, två på varje långvägg och ett på varje kortvägg. Det branta taket var valmat och spånklätt. Idag finns endast grunden kvar, som sedan 1920 är frilagd som fornminne. Orgel Orgeln är mekanisk och är byggd på 1950-talet av Grönlunds Orgelbyggeri, Gammelstad. Den flyttades 1972 till kyrkan från Statens folkskoleseminarium, Lycksele. Referenser Externa länkar Mer information från Svenska kyrkan i Lycksele Lycksele Sameförening
Parc Margareta

La parc Margareta (en suédois : Margaretaparken) est un parc du quartier de Gamla Enskede à Stockholm en Suède. Description Le parc est situé entre Stockholmsvägen, Margaretavägen, Handelsvägen et Mittelvägen, où une pente forestière naturelle a été préservée. Il est légèrement vallonné et couvre un peu plus de trois hectares. Quelques promenades sinueuses ont ensuite été construites dans la zone. L'herbe sous les grands arbres est luxuriante dans le parc clos. Le soleil brille à travers les pins et les épinettes clairsemés. Dans ce quartier résidentiel calme, la circulation est rare et les grands axes routiers se font entendre faiblement au loin. Histoire Le parc Margareta a été construit selon les plans de l'architecte Per Olof Hallman et apparaît sur son premier plan de ville de 1907 pour la cité-jardin d'Enskede (aujourd'hui Gamla Enskede). Au milieu du parc se trouve une pierre commémorative érigée en 1919 avec l'inscription En mémoire de la première colonie d'Enskedesamhällets en 1909, la pierre a été érigée en 1919. Galerie Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Medborgarförslag om att anlägga discgolfbana i Margaretaparken Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts
Margaretaparken

Margaretaparken är en park i Gamla Enskede i Stockholms kommun. Beskrivning Margaretaparken anlades efter ritningar av arkitekt Per Olof Hallman och framgår på hans första stadsplan från 1907 för Enskede trädgårdsstad (nuvarande Gamla Enskede). Parken är belägen mellan Stockholmsvägen, Margaretavägen, Handelsvägen och Mittelvägen där man sparade en naturlig skogsbacke. Den är lätt kuperad och omfattar drygt tre hektar. Inom området anlades sedan några slingrande parkvägar. Mitt i parken finns en minnessten rest 1919 med inskriptionen Till minne av Enskedesamhällets första bebyggande år 1909 restes stenen 1919. Sedan 1983 sätter Enskedespelet regelbundet upp teaterföreställningar i parken som engagerar många barn och vuxna i närområdet. Parken är också en vanlig spelplats för Stockholms Parkteater om somrarna. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Margaretaparken.
Margitbrännans naturreservat

Margitbrännans naturreservat ligger i Föllinge socken, Krokoms kommun, Jämtland. Reservatet som ligger mellan Föllinge och Skärvången omfattar 73 hektar och bildades år 2000. Inom naturreservatet finns gammal orörd granskog och här växer bland annat lappranunkel. Referenser Information om Margitbrännans naturreservat, Länsstyrelsen i Jämtlands län
Maria Magdalena kyrka, Lund

Maria Magdalena kyrka är församlingskyrka för Lunds östra stadsförsamling. Kyrkan är belägen i stadsdelen Östra Torn i Lund. Kyrkobyggnaden Östra Torns församling hade bildats och behövde en kyrka. Maria Magdalena kyrka uppfördes efter ritningar av arkitekterna Eva Andersson och Olof Meiby. Eftermiddagen den 28 augusti 1991 togs första spadtaget och 22 november 1992 genomfördes invigningen av biskop K.G. Hammar. Kyrkan är utformad som en basilika. Inventarier Altartavlan är en triptyk utförd 1994 av Lars Gerdmar från Lund. Altaret och dopfunten är tillverkade i boklamell och granit. Orgeln är byggd av Robert Gustafssons orgelbyggeri och invigd på pingstdagen 1996. Kyrkklockan är gjuten av Skånska klockgjuteriet i Hannas. Klockan är av brons, är 617 mm i diameter och väger 135 kg. Klockan är fastmonterad med invändig elektromagnetisk kläpp. Källor Mer information från Svenska kyrkan i Lund Kyrkoguiden
Maria Magdalena kyrkogård

Maria Magdalena kyrkogård är en kyrkogård belägen vid Maria Magdalena kyrka på Södermalm i Stockholm. Historik Kyrkogården har varit i bruk sedan 1350-talet då en kunglig donation bestämde att ett begravningskapell skulle uppföras. Längs kyrkogårdens södra sida ligger gravkor byggda mellan 1709 och 1777. De är snarlika med putsade murar uppdelade av pilastrar med putsade bågar emellan. I anslutning mot sydväst ligger ett tidigare begravningskapell byggt 1929 och ritat av Lars Israel Wahlman. Byggnaden inrymmer idag den finska ortodoxa församlingens kyrka. De äldsta gravvårdarna på kyrkogården är från 1700-talets början. På kyrkogården ligger skalderna Erik Johan Stagnelius, Evert Taube, Johan Runius, Carl August Nicander och Lasse Lucidor begravda, liksom konstnären Hilding Linnqvist och fornforskaren och riksantikvarien Johan Gustaf Liljegren. Evert Taubes grav är smyckad med en byst, utförd av hans hustru Astri Taube. Maria Kristina Kiellström, känd som Bellmans Ulla Winblad, är också begravd på kyrkogården. Christopher Polhem dog 1751 och begravdes i Maria Magdalena kyrka i närvaro av bland andra Emanuel Swedenborg. En minnestavla över Polhem finns i kyrkorummet till vänster om altaret. I kyrkan finns också en minnestavla över Carl Michael Bellman, vars morfar Michael Hermonius var kyrkoherde i församlingen. Källor S:ta Maria Magdalena kyrka, kort historisk beskrivning. S:ta Maria Magdalena kyrka - Stockholms stift, Stockholm 2008.
Mariaberget

Mariaberget ist ein Stadtviertel in der schwedischen Hauptstadt Stockholm. Lage Es befindet sich im Nordwesten der Insel Södermalm. Im Norden grenzt das Viertel an den Riddarfjärden, im Süden wird es von der Hornsgatan begrenzt. Westliche Grenze ist die Torkel Knutssonsgatan, die östliche die Straße Pustegränd. Das Gelände Mariabergets fällt steil von der Hornsgatan nach Norden zum Ufer des Riddarfjärdens ab. Geschichte Der Bereich des Viertels ist zumindest seit dem 14. Jahrhundert bewohnt. Bei einem Stadtbrand im Jahr 1759 wurde Mariaberget zerstört. Beim Wiederaufbau war ein Gesetz aus dem Jahr 1736 zu beachten, wonach in diesem Teil Södermalms ein Bau von Holzhäusern untersagt war. Es wurden daher Steinhäuser errichtet, die sich entlang der steilen und gewundenen Straßen und Gassen des Viertels ziehen. Die Häuser sind zu einem großen Teil erhalten und prägen das Erscheinungsbild des Stadtteils. Es bestehen enge Gassen wie die Maria Trappgränd. Die Kirche des Stadtviertels ist jedoch die südlich der Hornsgatan und damit außerhalb Mariabergets gelegene Sankt-Maria-Magdalena-Kirche. Im Jahr 1885 wurde der Aufzug Mariahissen gebaut, mit dem man von Mariaberget zum Ufer hinunterfahren konnte. Der Aufzug ist jedoch nicht mehr in Betrieb. 1998 errichtete man den Fußweg Monteliusvägen, der sich am Steilufer entlangzieht und einen weiten Blick über den Riddarfjärden und die Stockholmer Altstadt ermöglicht. Persönlichkeiten Der schwedische Dichter und Komponist Carl Michael Bellman (1740–1795) wurde im Großen Daurerschen Haus in der Hornsgatan 29 A geboren. Von 1891 bis zu seinem Tode 1915 lebte der Maler Eugène Jansson (1862–1915) in Mariaberget. Der Schriftsteller Ivar Lo-Johansson (1901–1990) lebte mehr als 50 Jahre im Stadtteil. Literatur Kaj Sandell: Stockholm. Dorling Kindersley Verlag, München 2014, ISBN 978-3-7342-0019-9, Seite 134. Weblinks
Mariaberget

Mariaberget est un quartier officieux situé au nord-ouest de Södermalm à Stockholm en Suède. Description Mariaberget est situé au nord-ouest de l'île de Södermalm. Au nord, le quartier est bordé par la baie Riddarfjärden et au sud par la rue Hornsgatan. La frontière ouest est Torkel Knutssonsgatan et la frontière est est la rue Pustegränd. Le territoire de Mariaberget est en pente raide depuis Hornsgatan au nord jusqu'aux rives de Riddarfjärden. Personnalités Au coin de Bastugatan / Bellmansgatan se trouve la maison rouge de Laurin avec une tour d'angle ronde. La maison a été construite en 1891-1892 d'après les dessins de l'architecte Valfrid Karlson et porte le nom de l'historien de l'art Carl Gustaf Laurin. La salle de la tour de Bellmansgatan 8 a été construite comme atelier pour la peintre Märtha Tynell et plus loin dans la même rue vivait le peintre Nils Kreuger. Le compositeur Ture Rangström a vécu et travaillé dans la ferme Rangström qui porte son nom à Bastugatan 30B. Ivar Lo-Johansson a vécu au 21 Bastugatan pendant plus de 50 ans. Le troubadour Olle Adolphson avait sa résidence en face. La villa Cederborg, au numéro 20, porte le nom de l'homme politique Allan Cederborg. Le poète et compositeur suédois Carl Michael Bellman (1740-1795) est né dans la Grande maison Daurer à Hornsgatan 29 A. Le peintre Eugène Jansson (1862-1915) a vécu à Mariaberget de 1891 jusqu'à sa mort en 1915. Östra Mariaberget La partie entre Pustegränd à l'est et Blecktornsgränd à l'ouest s'appelle Mariaberget östra (est de Mariaberget) et est une réserve culturelle avec un grand nombre de bâtiments qui, selon le Musée municipal de Stockholm, ont « des valeurs culturelles et historiques extrêmement élevées ». L'est de Mariaberget est aujourd'hui un quartier résidentiel recherché avec « des valeurs culturelles et historiques extrêmement élevées ». Bibliographie (sv) Bedoire, Fredric, Stockholms byggnader: arkitektur och stadsbild (5)., Stockholm, Norstedt, 2012 (ISBN 978-91-1-303652-6, LIBRIS 12348272.) Références Voir aussi Liens externes Mariaberget Mariaberget Articles connexes Lieux et monuments de Stockholm Architecture à Stockholm Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Mariahissen

Mariahissen ist ein Gebäude sowie ein ehemals öffentlicher Aufzug am Nordufer der zu Stockholm gehörenden Insel Södermalm in Schweden. Architektur und Geschichte Das Gebäude befindet sich an der Adresse Söder Mälarstrand 21. Das Wohn- und Bürogebäude wurde im Jahr 1885 nach Entwürfen des Architekten Gustaf Dahl im Stil der Neogotik errichtet. In das Haus war ein öffentlicher Aufzug, der Mariahissen (Maria-Aufzug), integriert, der die am Ufer des Riddarfjärden liegende Straße Söder Mälarstrand mit dem 28 Meter höher liegenden Stadtviertel Mariaberget verband. Auf der Bergseite führt ein Stahlsteg von der Straße Bellmansgatan zum oberen Ende des Aufzugs. Ende der 1930er-Jahre wurde der öffentliche Betrieb des Aufzugs eingestellt. Mit dem Katarinahissen bestand weiter östlich ein Aufzug mit ähnlicher Bedeutung, wobei dieser bis 2022 wieder hergestellt wird. In den 1970er Jahren wurde das Gebäude nach Plänen des Architekten Sune Malmquist saniert. Der Aufzug wurde Ende 2012 renoviert, steht aber nur den Mietern und Gästen des Hauses zur Verfügung. Weblinks Informationen zu Mariahissen auf www.architektur-bildarchiv.de Gebäudebeschreibung auf www.stadsholmen.se (schwedisch) Quellen
Марияхиссен

Марияхиссен (швед. Mariahissen — лифт Марии) — здание в столице Шведского королевства Стокгольме, на северном берегу острова Сёдермальм. Памятник архитектуры конца XIX века, формирующий вместе с домом Карла Лаурина узнаваемую «открыточную» панораму, открывающуюся от Старого города на юг через Риддарфьорден. Жилое и офисное здание построено в 1885—1887 годах по проекту шведского архитектора Густава Даля. В здании располагался общественный лифт, соединяющий набережную Сёдер Меларстранд и пристань, где отправлялись пароходы в Старый город, с районом Мариябергет на возвышенной части острова Сёдермальм. Отвесный берег не давал возможности поставить здесь отдельно стоящее сооружение, для постройки здания и лифта в скальной породе была сделана выемка. Фактически, на уровне первых трёх этажей тыльной стеной здания является скала. Для устройства ниши вынули, взорвав динамитом, около 22 500 кубических метров камня. Представительное здание из красного кирпича на металлическом каркасе оформлено в стиле неоготики — со стрельчатыми окнами и остроконечными башенками. Аркада первого этажа поддерживается чугунными колоннами с пышными капителями. В здании было устроено центральное отопление и электрическое освещение на более чем 200 лампочек, запитанное от собственной паровой динамо-машины. Лифтовое оборудование изготовили в механических мастерских братьев Болиндеров. Два пассажирских лифта, вмещавших по 15 человек каждый, поднимались на высоту 28 метров со скоростью 0,5 метров в секунду. Также было два грузовых лифта грузоподъёмностью 1275 и 640 килограммов. Верхняя площадка пассажирских лифтов находится позади центральной башни, она соединена металлическим мостиком с улицами Тавастгатан и Бастугатан, а также с соседним зданием. Металлические конструкции башни и пешеходного моста изготовлены в мастерских AB Atlas в районе Вазастана; по городской легенде, перед открытием прочность моста испытывали заключённые работного дома Дильстрёмс. В первые годы общественный лифт пользовался большой популярностью, перевозя ежедневно до трёх тысяч человек, плативших по 3 эре за подъём или спуск. Однако с развитием общественного транспорта востребованность его стала падать. К 1930-м годам Марияхиссен транспортировал в день лишь несколько десятков пассажиров. 8 августа 1937 года лифтовое сообщение было прекращено. Здание постепенно приходило в упадок и одно время было даже под угрозой сноса. В 1961 году его приобрели городские власти Стокгольма и отреставрировали по проекту архитектора Суне Мальмквиста. В настоящее время лифт функционирует, но может использоваться только посетителями здания. Литература Bedoire, Fredric (2012) [1973]. Stockholms byggnader: arkitektur och stadsbild. Stockholm, Norstedt, 2012. с. 254. ISBN 978-91-1-303652-6 Hasselblad, Björn. Stockholmsgator: på upptäcktsfärd bland Stockholms gatuskyltar. Stockholm, AWE/Geber, 1975. с. 74-75. ISBN 91-20-04751-7
Mariakapellet, Vännäs

Mariakapellet är ett kapell i utkanten av Vännäs. Den tillhör Vännäs församling i Luleå stift och invigdes 1974. Kyrkobyggnaden Nuvarande kapell, ritat av Kjell Wretling och byggt 1972-1974, ersatte ett tidigare kapell från 1926 av byggmästare C Sandström. Kapellet hade ursprungligen platt tak som byggdes om och gavs en svag valmning 2002. Fasadteglet, ett gråvitt mexitegel, hade börjat vittra och det fick vid samma tillfälle en ljus puts av säckskurning. Interiören är relativt välbevarad och tidstypisk för 1970-talets materialval och estetik. Från dolda sidofönster släpps dagsljuset in. Kyrkogården Kapellet står i mitten på Västra kyrkogården som anlades omkring 1925 vid Umeälven västra sida. Kyrkogården avgränsas av ett svart järnstaket i söder och en stenmur i öster. Uppfarten till kapellet är asfalterad och gångarna är grusade. Den äldsta delen av kyrkogården är den östra delen och kyrkogården utvidgades mot väster och sydväst 1953 med Denis Sundberg som arkitekt och åt norr 1966-1967 där Carl-Henrik Nordlund var arkitekt. Klockstapel uppfördes samtidigt som kapellet och står cirka 100 meter sydost om kapellet. Klockstapeln är av vit betong och har formen av ett kors med kort tvärbjälke i modernistisk stil. Referenser Källor ”Kulturhistoriska värdebeskrivningar över kyrkomiljöerna i Västerbottens län - Vännäsby kyrka, Vännäs kommun, Västerbottens län” (PDF). Länsstyrelsen Västerbotten. Arkiverad från originalet den 8 mars 2016. https://web.archive.org/web/20160308051233/http://www.lansstyrelsen.se/vasterbotten/SiteCollectionDocuments/Sv/samhallsplanering-och-kulturmiljo/skyddad-bebyggelse/Kyrkor%20och%20begravningsplatser/Karakt%C3%A4riseringar%20av%20kyrkomilj%C3%B6er/V%C3%A4nn%C3%A4s%20kommun/V%C3%A4nn%C3%A4sby%20kyrka.pdf. Läst 29 augusti 2012. ”Mariakapellet”. Kringla. Riksantikvarieämbetet. http://www.kringla.nu/kringla/objekt?referens=raa/bbrb/21420000014637. Läst 29 augusti 2012.
Mariakyrkan, Sävast

Mariakyrkan är en kyrkobyggnad som tillhör Sävasts församling i Luleå stift. Kyrkan ligger i Sävast omkring sju kilometer söder om Boden. Kyrkobyggnaden Kyrkan är uppförd 1994 efter ritningar av arkitekt Olle Meethz och invigd 28 augusti samma år. Kyrkobyggnaden har en stomme av trä och vilar på en grund av sten. Ytterväggarna är rödmålade. Kyrktaket kröns med ett förgyllt kors. Utanför kyrkan finns en fristående klockstapel vars form är inspirerad av tidigare klockstapel vid Nederluleå kyrka. I stapeln hänger två kyrkklockor gjutna av Bergholtz klockgjuteri i Sigtuna. Referenser Webbkällor Svenska kyrkan i Boden Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Upplev Boden Fotnoter
Båstad Church

Båstad Church (Swedish: Båstads kyrka), also known as St. Mary's Church (Mariakyrkan), is a medieval Lutheran church built in the Romanesque style. Located in Båstad, seat of Skåne County in southern Sweden, it belongs to the Diocese of Lund. History and architecture The church was built in the Romanesque style in the 15th century. Remarkably large for its day, it consisted of a nave flanked on either side by aisles. The hexagonal choir wall at the eastern end of the building was completed in the 1470s and is reminiscent of that in St Mary's Church, Ystad. The brick tower was built around 1500, giving the church is present appearance. Interior The font, inscribed with runes, perpetuates the memory of a certain Per Knudsen. The wooden Madonna, bearing the infant Jesus, dates from the church's establishment. The other old Danish furnishings, including the altar, pulpit and epitaphs, were destroyed during an attack. Murals The church walls and vaults contain late Gothic murals painted by different 15th century masters. On the chancel wall, there is a painting of the martyrdom of Saint Erasmus with two executioners opening his stomach while God leads his soul into heaven. In the nave, the east vault displays three male heads while an arch to the south aisle has vestiges of Christ as a man of sorrow. In the sacristy, there are well preserved murals from the early 16th century depicting the emblems of the Evangelists. References