NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Haglunds bro

Haglunds bro är den bro i Uppsala där Skolgatan passerar Fyrisån. Bron anlades i början av 1900-talet för pengar som donerats av bankkassören August Haglund (1837-1914). Det fanns tidigare en gångbro på platsen som flyttades norrut och numera kallas Eddaspången. Haglunds bro har två körfält för biltrafik med separat gång- och cykelbana på båda sidor. Starten för forsränningen brukar gå strax norr om Haglunds bro. Källor
Hagshults flygbas

Hagshults flygbas (IATA: -, ICAO: ESMV) är en militär flygplats tillhörande Försvarsmakten och ligger ca 13 km nordost om Värnamo i Småland. Historik Efter att flygbasen stängdes för renovering 2006 kom den att återinvigas den 11 november 2008 efter att renoverats och försetts med ny drivmedelsanläggning samt dränering av bansystemet, då banan tidigare hade problem med vatten. Anläggningen var vid invigningen en av Europas modernaste flygbaser och tillhör F 17 Kallinge. Svenska medier rapporterade den 2 februari 2016 om att NATO bekräftat att Ryssland verkligen hade övat angrepp med kärnvapen mot Sverige den 29 mars 2013 (den så kallade "ryska påsken"-incidenten), och att ett av de två målen som simulerades med kärnladdningsinsatser sannolikt var Hagshults flygbas. Verksamhet Flygbasen ligger cirka 15 kilometer ifrån Skillingaryds skjutfält. Det gör att utvecklingen av de två områdena går hand i hand, då man till exempel övar att flyga in förband från Hagshult till Skillingaryd – ett koncept som ofta används vid internationella insatser. Vidare används flygbasen för att öva stora delar av Blekinge flygflottilj för deltagande i nationella och internationella insatser. Se även Referenser Noter Externa länkar Blekinge flygflottiljs officiella webbsida
Hagshults kyrka

Hagshults kyrka är en kyrkobyggnad i Hagshult i Växjö stift. Den är församlingskyrka i Skillingaryds församling. Kyrkobyggnaden Det råder ovisshet om kyrkan uppfördes under 1100-talet eller 1200-talet. Den bestod från början endast av ett långhus uppfört i gråsten. Det var efter reformationen under 1500-talet som kyrkan utökades med ett kor i öster och sakristia på norra sidan. År 1751 byggdes ett nytt rakslutet kor och 1780 blev sakristian ombyggd. Vapenhuset av trä, som haft sin plats vid södra ingången, revs 1880–1889. Ett nytt uppfördes vid västra ingången. Interiören präglas av ett trettiotal målningar från 1600-talet som togs fram på nytt vid en restaurering 1940 efter att ha varit överkalkade. I den rika målningsskruden finns bland annat en passionsfris som skildrar Jesu lidande. De bibliska personerna är målade i tidsenliga 1600-tals kläder. Det är okänt vem som försett kyrkan med målningarna. Klockstapeln Den rödfärgade klockstapeln med sin svängda huv uppfördes i slutet av 1700-talet. I denna hängde två klockor från 1600- och 1700-talet. Klockstapeln förstördes i en brand natten till 30 september 2020. Inventarier Ett triumfkrucifix som har sin plats på korväggen över altaret är från 1200-talet. Madonnabilden i ek dateras till 1200-talet. Dopfunten är utförd i sandsten under 1100-talet. Cuppan har reliefer i form av djurbilder. Dopfatet är ett s.k. Nürnbergfat i driven mässing från 1500-talet. Predikstolen har en rundformad nyklassicistisk utformning. Orgel I slutet av 1700-talet flyttades en orgel med tio stämmor till Hagshult från Värnamo kyrka som var byggd 1742 av Lars Solberg, Norra Sandsjö. 1888 byggde Johannes Andersson i Långaryd en orgel med åtta stämmor. 1945 byggde John Grönvall Orgelbyggeri, Lilla Edet, en orgel med sexton stämmor. 1967 byggde Liareds orgelbyggeri en mekanisk orgel. Bilder Referenser Noter Webbkällor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Jönköpings läns museum, rapport Riksantikvarieämbetet, Hagshults kyrka Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910713S2 Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910713F2 Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910713S3 Tryckta källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Kyrkor i Jönköpings län. Del 1. 1985. Utgivare: Rudan AB Förlag och Smålandsbygdens tidning. ISBN 91-970744-0-3 Sörensen, Mattias (2006). Hagshults kyrka: Hagshults församling i Vaggeryds kommun, Jönköpings län, Växjö stift : kulturhistorisk karakterisering och bedömning. Jönköping: Jönköping läns museum Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hagshults kyrka.
Hakarp's church

Hakarp's church (Swedish: Hakarps kyrka) is a church building in Hakarp parish in the Huskvarna pastorate of the Diocese of Växjö. The church is located in Hakarp's kyrkby and is a pink cross church and church of interest that was built in 1694. Before the stone church, there were two churches: a stave church, which was built in the middle of the 12th century, and a church built of lying logs, which was built around 1283 The wooden church from the 13th century was demolished at the same time as the current stone church was built. In the new church there is, among other things, a crucifix which is believed to have belonged to the church since the first one was built. References Sources Per-Åke Andersson: Till minnet av Hakarps kyrka 300 år Harald Möllerström: Hakarps krönika 1970-1971 Harry Bergenblad: Hakarps krönika 1971 External links Media related to Hakarps kyrka at Wikimedia Commons
Hakefjord

Hakefjord – literalmente Fiorde de Hake – é um estreito da Suécia, entre o lado oriental da ilha de Tjörn e a terra firme da província da Bohuslän. Tem um comprimento de 20 km, e banha as comunas de Kungälv e Stenungsund. Está situado a 30 km a norte da cidade de Gotemburgo. Referências
Hakefjorden

Hakefjorden är ett sund mellan Tjörns ostsida och Bohusläns fastland i Stenungsunds och Kungälvs kommuner, från Tjörnbron i norr till Älgön och Brattön i söder. Norr om Tjörnbron vidtar Askeröfjorden, Halsefjorden och Havstensfjorden. Den årliga Tjörn Runt-regattan passerar genom Hakefjorden.
Hakkas kyrka

Hakkas kyrka är en kyrkobyggnad i Hakkas. Den tillhör Gällivare församling i Luleå stift. Kyrkan var församlingskyrka i den förutvarande Hakkas församling 1962–2009. Kyrkobyggnad Kyrkan är uppförd 1956 efter ritningar av arkitekt Georg Rudner. Byggnaden har en stomme av tegel och består av långhus med kor i öster och torn i väster. Norr om koret finns en utbyggd sakristia. Kyrkorummet har vitputsade väggar och golv belagt med rött tegel. I koret finns en altarväggmålning av Simon Sörman. Inventarier Den femsidiga dopfunten är av svartpolerad sten. Orgel Den nuvarande orgeln är byggd 1960 av Grönlunds Orgelbyggeri i Gammelstad och är en mekanisk orgel. Diskografi Inspelningar av musik framförd på kyrkans orgel. Orgel i norr / Wallenström, Bruno, orgel. CD. Peroas Records PACD005. 2007. Referenser Information från Gällivare församling Orgelanders Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784
Halla kyrka, Södermanland

Halla kyrka är en kyrkobyggnad i Halla socken, Nyköpings kommun i Södermanland. Den tillhör idag Stigtomta-Vrena församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan byggdes sannolikt under slutet av 1100-talet eller början av 1200-talet. Den består av långhus med ett rakt avslutat kor och en sakristia i öster. Sakristian har samma bredd som koret och tillkom troligen på 1400-talet. Långhusets innertak har ett rikt dekorerat stjärnvalv. Ett vapenhus uppfördes på senmedeltiden men revs 1795 när västra ingången togs upp. Inventarier Predikstolen tillverkades 1635 och köptes in 1695 från Björkviks kyrka. Altartavlan är från 1705 utförd av okänd konstnär. Krucifixet är omgivet av de fyra evangelisternas symboler: ängeln, lejonet, oxen och örnen. Dopfunten i granit är huggen 1955. Orgel 1848 byggde Anders Petter Halld'n, Munktorp en orgel med 4 stämmor. Den nuvarande pneumatiska orgeln byggdes 1944 av E A Setterquist & Son Eftr., Örebro. Referenser Stigtomta-Vrena församling Strängnäs stift Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Noter Externa länkar Stigtomta-Vrena församling Wikimedia Commons har media som rör Halla kyrka. SDHK-nr: 28481, Utfärdare: Claus i Malm, Laurens i Lerbo, Laurens i Stigtomta och Johannes i Halla, kyrkopräster
Hallagårdens naturreservat

Hallagården är ett naturreservat i Skällinge och Rolfstorps socknar i Varbergs kommuni Halland. Det är beläget omkring 3 kilometer nordost om Rolfstorp. Reservatet har en yta på 12,4 hektar. Det inrättades 2006. Marken är privatägd, men förvaltas av Länsstyrelsen i Hallands län. Hallagården består av en kulle klädd med ekskog, men även med inslag av tall. Ekarna på Hallagården är så kallade krattekar, senvuxna ekar med klena och krokiga stammar. De förekommer ofta på bergigt underlag och på sandig mark. På ekstammarna finns lavarter som mjölig knopplav, grynig filtlav, havstulpanlav och lunglav. Förmodligen användes Hallagården som betesmark fram till 1800-talets slut. På 1920-talet var området bevuxet med lövskog. Även lavarna på träden bekräftar att skogen är minst 100 år gammal. Referenser ”Hallagården”. Länsstyrelsen i Hallands län. https://www.lansstyrelsen.se/halland/besok-och-upptack/naturreservat/varberg/hallagarden.html. Läst 27 april 2010.
Hallaryds kyrka

Hallaryds kyrka är en kyrkobyggnad belägen i samhället Hallaryd i Älmhults kommun. Kyrkan tillhör Hallaryds församling i Växjö stift och Svenska kyrkan. Kyrkobyggnaden Beträffande Hallaryds medeltida kyrkan finns mycket få uppgifter. Den brändes av danska trupper under Nordiska sjuårskriget, 1567. Med hjälp av bidrag bl.a. från kung Johan III uppfördes en ny kyrka av trä. Denna kyrka bestod av ett långhus med ett rakslutande kor i öster. En sakristia byggdes 1701.Vid södra sidan fanns ett vapenhus. Något torn nämns inte. Troligen hade kyrkklockorna sin plats i en klockstapel. Under 1700-talets stora befolkningsökning blev kyrkan för liten. Så småningom fattades beslut att uppföra en helt ny kyrka. Den nya uppfördes strax norr om den rivna 1862 -1863 efter ritningar av arkitekt Ludvig Hedin. Kyrkobyggnaden är i sten i nyklassicistisk stil. Det treskeppiga långhuset avslutas med en rak korvägg och en bakomliggande halvrund sakristia i öster. Tornet i väster är försett med tornur och en öppen sexsidig lanternin krönt med en korsglob. När den nuvarande kyrkan stod färdig revs den gamla träkyrkan. Inventarier Altartavlan utgörs av en målning utförd 1975 av David Ralson. Den omramas av den stora altaruppställningen med pilastrar som bär upp ett trekantigt korskrönt överstycke. (Före målningens tillkomst utgjordes altarprydnaden av ett kors med svepeduk). Altarring, halvcirkelformad med balusterdockor. Predikstol med ljudtak i rundformad nyklassicistisk stil försedd med förgyllda symboler. Bänkinredning med dörrar mot mittgången. Orgelläktare med utsvängt mittparti. Orgel Orgeln med fasad är byggd 1880 av Carl Elfström, Ljungby, och är mekanisk. Orgelverket blev avsynat, provspelat och godkänt 16 oktober 1880 av musikdirektör Wilhelm Heintze i Jönköping. Den invigdes söndagen den 17 oktober 1880. Den renoverades 1973 av J. Künkels Orgelverkstad. Bilder Referenser Kyrkobyggnader i Kronobergs län. Länsstyrelsen i Kronobergs län. 1998. Sid 84-85. ISBN 91-89285-00-X Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Hallaryds gla kyrka Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hallaryds kyrka.
Hallens kyrka

Hallens kyrka är en kyrkobyggnad i Hallen. Den är församlingskyrka i Västra Storsjöbygdens församling i Härnösands stift. Kyrkobyggnad Kyrkan byggdes på medeltiden, men tidpunkten är osäker. År 1776-77 genomgick kyrkan en ombyggnad under ledning av Per Olofsson i Dillne. Han byggde även klockstapeln år 1755. Murpartier från medeltiden ingår i kyrkans södra och västra murar. Vapenhuset byggdes 1890 och sakristian uppfördes först 1956. Vid ombyggnaden på 1770-talet fick långhuset stora, rundbågiga fönster och ett brutet tak, som är valmat. Interiör Kyrkans interiör är, efter ombyggnaden, en blandning av rokoko och nyklassicism. Det finns ett spegeltak med målningar. Mest iögonfallande är en skenperspektivmålning på korväggen mellan de stora fönstren i söder. Målningen är mycket elegant och har ett imiterat kassettvalv och blå draperier, vilka är hopbundna med guldtofsar. Altaruppsatsen har kopplade kolonner, vilka vilar på en sockel. Upptill finns det allseende ögat, insatt i en triangel. På sidorna flankerar kvinnogestalterna Hoppet (attribut: ankare) samt Tron (attribut: ett kors). Altartavlan är målad av Pehr Sundin omkring 1800. Predikstolen är praktfull. Den är gjord av Johan Edler den äldre och har buktande linjespel och rik dekor. Dopfunten är utformad som ett timglas och kommer troligen från den gamla kyrkan (före 1770). Gravsatta Under mittgången i kyrkan är Jonas Rosendahl begravd. Rosendahl föddes 1715 i Österhaninge Stockholm och jobbade bland annat för hovmarskalken Gustaf Jacob Horn af Rantzien vars plikter förde dom runt Europa. Det var Horn som fick i uppdrag att föra den preussiska prinsessan Lovisa Ulrika, som kronprinsessa, till Sverige från Berlin 1744. Rosendahl flyttade till Hallen 1764 med sin fru, Katarina Söderblom och deras tre barn. Han jobbade där som kronolänsman fram till sin död 1768. Rosendahl var historikern och juristen Claes Reiners anfader nio generationer bakåt. Källor Cedenhag, Birgitta; "Våra kyrkor", Jämtlands läns museum 1998, ISBN 91-7948-134-5 Noter Se även Hallens socken Västra Storsjöbygdens församling Åre kommun Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hallens kyrka. Svenska kyrkan i Västra Storsjöbygden Hallenbygdens Hembygdsförening Härnösands Stift Svenska kyrkan
Hallshuks fiskekapell

Hallshuks fiskekapell med tillhörande klockstapel är beläget ovanför fiskeläget i Hallshuk i Halls socken på Gotlands nordspets. Historik Kapellets ålder är okänd, men det första kapellet på platsen anlades möjligen av drottning Kristina 1645, i samband med att Gotland blev svenskt, för att användas av de gästande fiskarna. Fisket vid Hallshuk finns dokumenterat första gången 1550-talet, och kapellet omnämns i detta sammanhang första gången 1690. Under 1800-talets första hälft var Hallshuk ett av Gotlands viktigaste fiskelägen, och kapellet var då ofta använt. Rivningsbeslut Den 26 oktober 1894 begär Halls församling av Biskopsämbetet i Visby att få riva det vid detta tillfälle förfallna kapellet och befrias från allt ansvar och alla omkostnader. Kapellet ansågs varken ha själavårdande eller arkitektoniskt värde. Kunglig Majestätet beslutade den 22 oktober 1897 dock på Kungl. Vitterhetsakademiens önskan att kapellet inte fick rivas, utan skulle kvarstå som ruin. Murarna lämnades därför intakta, och altartavlan och hamnmästarens trumma lämnades in till Gotlands fornsal. Predikstolen forslades till Halls kyrkas materialbod, och övriga inventarier såldes och kassan överfördes till Halls kyrkokassa. Återuppbyggnad Kapellet saknades dock av lokalbefolkningen i Hallshuk, och då Erik Gyberg tillträdde som kyrkoherde för Hangvar-Halls församling 1927 startades ett intensivt arbete att återuppbygga kapellet. Genom tidningsupprop, insamlingslistor och bidrag från enskilda och föreningar lyckades man få till stånd ett återskapande av kapellet, med invigning den 31 juli 1949. Nuvarande interiör Altaret och altarskranket är nytt, men altartavlan är i gotisk stil och från 1300-talet, målad och kanske skänkt 1740. Det är oklart om tavlans ursprung är från Fleringe kyrka, Hangvars kyrka eller om den kommer från den numera ödelagda kyrkan i Elinghem. Predikstolen är från 1601, tillverkad för Fårö kyrka, men överlämnad som gåva till kapellet från Fårös församling. Orgel Orgeln är byggd cirka 1950 av Åkerman & Lund, Knivsta, och är mekanisk. Den flyttades hit 1988 från Lummelunda kyrka, ditt den hade flyttats 1961. Klockstapeln Klockstapeln uppfördes inför 10-årsjubileet av återinvigningen på initiativ av biskop Algot Anderberg, och invigdes den 13 september 1959. Klockans diameter är 41 cm, vikten 42 kg, och den är gjuten av S.CH. Grönvall i Stockholm. Källor Bertil Brynolf: Hallshuks kapell (ca 2010), Hallshuk. Websiten om Hallshuk (Halls fiskeläge) - förr och nu. Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter
Hallstad ängar

Hallstad ängar är ett naturreservat som ligger cirka två kilometer väster om Rimforsa i Östergötland. Området ingår i EU:s nätverk för värdefull natur, Natura 2000. Vid Hallstad ängar, som ligger vid sjön Järnlunden, finns en mycket fin slåtteräng. Där kan man finna många av de typiska växter som hör till slåtterängar. Exempel på växter som finns här är klasefibbla, svinrot, slåtterfibbla och nattviol. På ängen finns drygt 200 hamlade lindar. Det är träd som förr kontinuerligt beskars där löven användes som vinterfoder åt boskap. Den här brukningsformen har nästan helt försvunnit i Sverige, men här vid Hallstad genomförs fortfarande hamlingen. Syftet är dels att bevara en gammal kulturhistorisk skötsel, men lika viktigt är att de hamlade träden ofta blir mycket gamla och därmed får ett högt naturvärde. I de här hammelstubbarna finns ofta många insekter, mossor och lavar. Ingen annanstans på det svenska fastlandet finns det så många hamlade lindar som vid Hallstad, vilket ur den synpunkten gör reservatet unikt. I reservatet finns också en välbesökt badstrand, som via en kort vandringsled kan nås från reservatets parkeringsplats. En del av reservatet kan nås med rullstol. Hallstad ängar naturreservat förvaltas av Länsstyrelsen Östergötland. Källor Länsstyrelsens information om Hallstad ängar Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hallstad ängar.﻿
Hallundakyrkan

Hallundakyrkan ligger i Hallunda, Botkyrka kommun söder om Stockholm. Kyrkan tillhör Hallundakyrkans församling (fram till 2004 Hallunda frikyrkoförsamling) som ingår i samfundet Equmeniakyrkan. Kyrkobyggnaden Församlingen uppförde kyrkan som blev färdig 1978. Byggnadskomplexet med kyrka och församlingslokaler har en stomme av trä och ytterväggar klädda med gulmålad stående träpanel. Kyrkorummet har nord-sydlig orientering och dess norra vägg är en vikvägg som kan öppnas upp till en intilliggande församlingslokal. Öster om kyrkorummet finns församlingsexpedition. Kyrkan är centralt placerad i området, vägg i vägg med Hallunda centrum och strax bredvid bussterminalen. Församlingen Församlingen består av ca 200 medlemmar och är en av fem delägare, alla Equmenia eller syrisk ortodoxa församlingar, till Botkyrka folkhögskola i Hallunda. Församlingen har gudstjänster på svenska, engelska och urdu (ett av de officiella språken i Pakistan). De har även en grupp för spansktalande personer, som startade februari 2011, samt ungdomsgrupper på sina tre huvudspråk. Källor Hallundakyrkans webbplats läst 23 december 2010 samt 5 december 2011
Hallvikens flygfält

Hallvikens flygfält (IATA: -, ICAO: ESNA) är en flygplats och tidigare militär flygbas, belägen 2 km väster om Hallviken och 14 km sydväst om Strömsund i norra Jämtland. Historia I försvarsbeslutet 1936 konstaterades att landets då sju flygflottiljer var för sårbara, och möjligheten att bygga kompletterande "främre flygbaser" skulle utredas. År 1939 beslutade den svenska regeringen att tjugo krigsflygfält skulle anläggas, och efter en utredning av chefen för Jämtlands flygflottilj (F 4) beslöts sedan att bygga två nya flygbaser i Jämtland, Hallviken (Fält 27) och Optand (Fält 26). Hallvikens flygfält (Fält 27) byggdes 1940–1943 som ett militär flygbas av cirka 850 man med upp till 110 lastbilar i samtidig trafik. Tre asfalterade banor med 800 meters längd anlades, och det blev ett av landets största flygbasbasprojekt med flygplansvärn, baracker, skyddsrum, luftvärn och luftbevakningstorn. Basen dimensionerades för tre flygdivisioner med en total personalstyrka på över 500 man. Kostnaden var cirka 4 miljoner, i dagens penningvärde omkring 80 miljoner kronor. Den flygplanstyp som främst var baserad på Hallvikens militärflygfält var det enmotoriga bombplanet B 17. Flottiljen slutade successivt använda fältet från omkring 1952, vid övergången till det jetdrivna J 28 Vampire som krävde längre start- och landningsbanor. Från mitten av 1950-talet användes flygfältet även för privatflyg, och där har också många bilsporttävlingar arrangerats. Efter en utredning 1967 satsade Ströms kommun med flera intilliggande kommuner på att använda flygfältet för civilflyg, och flygfyrar och banljus installerades samt ett flygledartorn byggdes. År 1969 invigdes flygfältet som civilt flygfält, och fram till 1974 kunde man med flygbolaget Lapplandsflyg resa tur och retur Hallviken–Stockholm-Bromma flygplats och Hallviken–Sundsvall. Eftersom flygningarna till Stockholm-Bromma flygplats inte var ekonomiskt bärkraftiga beslutades att AB Majflyg istället skulle starta matartrafik till Sundsvall med ett propellerplan för fem passagerare. Matarflygtrafiken upphörde i slutet av december 1974. Förvaltningsansvaret och dispositionsrätten till flygfältet övergick efter några år därefter till Strömsunds Flygklubb (bildad 1968). Bilder Referenser Tryckta källor "Entusiasten som håller liv i Hallvikens flygplats" i Länstidningen Östersund 18 april 2009 "Hallvikens flygfält, ett krigs-, turist-, och industriprojekt" Föreningsliv: Svensk flyghistorisk förening J/H i Länstidningen Östersund 23 april 2018 Noter Vidare läsning Nils Eriksson: "Hallvikens flygfält" i Hammerdalskrönikan 1974. Libris 650741 Per Ericsson: ”Arbetsplats 27”- Fält 26 Optand – Fortifikationsverket Rapport 2006:2 från Svensk Flyghistorisk Förening Pär Byenfeldt: "Hallvikens flygplats" i Strömsboken 2021. Libris 174721 Se även Lista över flygplatser i Sverige Externa länkar "Det bortglömda krigsflygfältet" på Militärhistoria Z 5 januari 2018 Hallvikens flygfält (2011) på forgottenairfields.com (engelska)
Halmsjön, Uppland

Halmsjön är en sjö i Sigtuna kommun i Uppland som ingår i Norrströms huvudavrinningsområde. Sjön ligger nära Arlanda flygplats. Sjön är 5,4 meter djup, har en yta på 0,317 kvadratkilometer och befinner sig 23 meter över havet. Vid provfiske har bland annat abborre, gädda, mört och ruda fångats i sjön. Fiskeförbud infördes i sjön i december 2008 p.g.a. för höga halter perfluoroktansulfonat. Populär badsjö innan Arlandas bana 3 (01R/19L) byggdes. Halmsjön avvattnas via Märstaån som rinner ut i Mälaren vid Steningebadet. I sjön fanns även Sveriges största s.k. kabelpark för wakeboard (TCP - The Cable Park). Delavrinningsområde Halmsjön ingår i delavrinningsområde (661114-161384) som SMHI kallar för Mynnar i Mälaren. Medelhöjden är 27 meter över havet och ytan är 78,71 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Märstaån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 49 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (40 procent), öppen mark (20 procent) och jordbruk (26 procent). Avrinningsområdet har 0,43 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0,6 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 9,27 kvadratkilometer eller 12 procent av avrinningsområdet. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Gädda Mört Ruda Öring Se även Lista över insjöar i Sigtuna kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden https://web.archive.org/web/20100213174135/http://www.arlanda.se/sv/Information--tjanster-till/Granne/Nyheter/Fiskeforbud-i-Halmsjon-/ http://www.arlanda.se/upload/dokument/Milj%C3%B6/Milj%C3%B6rapportering/Milj%C3%B6rapportering%202008/Sammanfattning%20mark%20och%20vatten.pdf Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Halmsjön på VISS
Trade Center (Halmstad)

Trade Center är en skyskrapa i Halmstad på 73,5 meter, totalt 22 våningar. Byggnaden stod färdig 1991 och ligger i kvarteret Bærtling, i anslutning till högskolan utmed södra infartsvägen (Laholmsvägen) till centrum. Den lokala folkhumorn har döpt byggnaden till "Jörgens pinne", efter då sittande kommunordförande Jörgen Andersson. Det är den näst högsta byggnaden i Halmstad efter Viking Malts anläggning (83 meter). Referenser Externa länkar Officiell webbplats