NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Öljehults kyrka

Öljehults kyrka är en kyrkobyggnad i Öljehult i Lunds stift. Den är församlingskyrka i Ronneby församling. Kyrkobyggnaden Ursprungligen uppfördes i Öljehult på grund av det långa avståndet till Bräkne-Hoby kyrka 1754 en kapellbyggnad i trä. Kapellet blev på grund av befolkningsökningen så småningom för litet. Kapellet revs för att återuppbyggas som en större byggnad 1840–1842. Vid återuppförandet frångick man Överintendentsämbetets ritningar som förutsatte en ny byggnad. Kyrkan som är uppförd Nyklassicistisk stil består av ett åttasidigt långhus med en avslutande korvägg och en bakomliggande sakristia samt ett vapenhus med ett klocktorn. Kyrkan är byggd i liggande timmer som reveterats och vitkalkats. 1859 blev kapellet kyrka då Öljehult blev egen församling. Under vintern 2022-2023 höll pastoratet kyrkan stängd på grund av det höga elpriset. Interiör Kyrkorummet är nyklassicistiskt präglat med ljus och rymd. Koret domineras av en antikinspirerad altaruppställning från 1884 bestående av dubbla pelare på vardera sida krönt av en trekant med en strålsol. I dess mitt en altartavla med motiv: ”Jesus lärer i templet” utförd samma år av Bengt Nordenberg. Predikstolen som är försedd med förgyllda symboler var tidigare altarpredikstol men flyttades till sin nuvarande plats 1884. Dopfunten är av skulpterad ek. Golvur Den slutna bänkinredningen är från kyrkans byggnadstid. Bildgalleri Orgel Den första orgeln tillkom 1883 och byggdes av orgelbyggaren Nils Johan Modig (1829-1927) i Evaryd, Bräkne-Hoby. Den orgeln hade sju stämmor. 1922 tillkom ett nytt verk från Walcker Orgelbau med åtta stämmor. 1959 byggdes en ny mekanisk orgel av Werner Bosch Orgelbau i Kassel med tolv stämmor. Den har följande disposition: Referenser Noter Tryckta källor Kyrkobyggnader 1760-1860 Del 1 Skåne och Bleking. Utgiven av Riksantikvarieämbetet och Kungl vitterhets historie och antikvitets akademin. Förlag: Almqvist & Wiksell International , Stockholm 1993 ISBN 91-7192-774-3 Inventarium över svenska orglar 1988:I Lunds stift Webbkällor Sv Kyrkan i Ronneby. Beskr. av Öljehults k:a ( PDF) Riksantikvarieämbetet ,Öljehults k:a Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Vidare läsning Anderson, William (1941). Bräkne härad och Listers härad. Sveriges kyrkor, 99-0108065-7 Sveriges kyrkor ; 51. Blekinge ; 2. Stockholm: Generalstabens litografiska anstalt. sid. 27ff. Libris 19512954. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6896 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Öljehults kyrka.
Ölme kyrka

Ölme kyrka är en vitputsad stenkyrka belägen på en kulle omgiven av odlad slätt 2 kilometer väster om Ölme, i Kristinehamns kommun, Värmland, cirka 12 kilometer väster om centralorten Kristinehamn. Den tillhör Ölme församling i Karlstads stift. Historik Kyrkan uppfördes 1787–1788 av byggmästare Gustaf Westman som ersättning för en om- och tillbyggd medeltidskyrka av sten. Invigningen genomfördes 19 oktober 1788 av biskop Herman Schröderheim. Den nya kyrkan murades av sten med vitputsade väggar både ut och invändigt som genombryts av rundbågiga fönsteröppningar. Kyrkan är byggd med ett rektangulärt långhus med segmentformade utbyggnader såväl i väster som öster, den förra innesluter tornkroppen medan den senare inrymmer koret. I samband med renovering av byggnaden 1927 byggde man till en sakristia på långhusets nordsida. År 1978 upptäcktes röta i golvet och hela golvet fick läggas om. Vid omläggningen göts ett nytt undergolv av cement. På kyrkogården står ett timrat bisättningshus som troligen härrör från 1700-tal och är ett av landskapets äldsta ännu bevarade byggnader. Inventarier Predikstolen, som tillverkats år 1788, skänktes av biskopshustrun Johanna Schröderheim. Altartavlan Jesus lär i templet målades 1798 av Pehr Hörberg. Orgeln är ombyggd 1848 av orgelbyggare Erik Adolf Setterquist och invigd 1850. En kororgel från 1975 är tillverkad av John Grönvall Orgelbyggeri fanns i kyrkan tills 2015. Källor Information om Ölme kyrka - sök på Svenska kyrkan i Kristinehamn, underrubriken Våra kyrkor och församlingshem Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Kyrkor i Karlstads stift Del II, Utgiven av Värmlands Museum och Karlstads stift, 2008, ISBN 91-85224-72-3 Externa länkar Svenska kyrkan i Kristinehamn Wikimedia Commons har media som rör Ölme kyrka.
Ölmevalla kyrka

Ölmevalla kyrka är en kyrkobyggnad i Kungsbacka kommun. Den tillhör Ölmevalla församling i Göteborgs stift. Historia Församlingen hade fram till 1885 en medeltida kyrka, sannolikt från 1100-talet. Den var byggd av gråsten, 38 alnar lång och 12 alnar bred. Koret hade man 1762 förlängt åt öster. En 1818 förlängd läktare hade en bröstning med bilder av Jesus och apostlarna. Klockstapeln var byggd 1867. Efter kontakt med Överintendentsämbetet i Stockholm såldes inventarierna på offentlig auktion. En minnessten restes 1929 på platsen. Den har inskriptionen Ölmevalla Gamla Kyrka stod här under århundranden intill år 1885 Kyrkobyggnaden Den gamla kyrkan var i ett skröpligt skick. Redan 1855 uppstod frågan om man skulle reparera eller bygga ny kyrka. Till sist framtogs ritningar till en ny kyrka, som skulle uppföras av putsad gråsten. De godkändes 1869 av Överintendentsämbetet. Församlingen ändrade emellertid uppfattning och ville av kostnadsskäl och även av underhållsskäl bygga kyrkan av tegel. Tegelkyrkan uppfördes åren 1884-1885 efter ritningar utformade av Adrian C. Peterson. Den invigdes den 16 augusti 1886. Byggnaden har ett tresidigt avslutat kor och sakristia bakom altaret. Vid en stor inre restaurering 1953-1954 under ledning av Axel Forssén försågs kyrkorummets tak med ett tunnvalv av trä. Altaret byttes ut mot ett större och lägre. Rundbågsöppningarna i altarväggen sattes igen och kyrkbänkarna utbyttes mot mera bekväma. Återinvigningen ägde rum den 9 september 1954. Åren 1978-1979 renoverades kyrkan under ledning av Pelle Nilsson. Inventarier Dopfunten är av trä och har åttkantig cuppa. Altartavlan är ett tyskt verk som föreställer uppståndelsen. En femsidig predikstol har baldakin av trä. Fyra evangelistskulpturer som tillhörde den gamla predikstolen. Timglaset från 1766, som såldes på auktion vid rivningen av den gamla kyrkan, återbördades 1954. Basunängel. Nattvardskalk från medeltiden som omgjorts 1873. Oblatask från 1700-talet. Klockor I tornet hänger två klockor. Båda är gjutna i Göteborg, den ena 1867 och den andra 1884. Referenser Hof, Johannes (1957). ”Ölmevalla kyrka”. Kyrkorna i våra bygder : Fjäre-Viske kontrakt (Kungsbacka: Norra Hallands veckoblad): sid. 104-111. Libris 1881860 Jacobsson, John (1932). Hallands kyrkor i ord och bild. Skara: Förf. sid. 15. Libris 1356454 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 535. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Vidare läsning Persson, Roland (1981). Kyrkorna i Ölmevalla. [Kungsbacka]: [Nordhallands hembygdsförening]. Libris 9948491 Skeppstedt, Charlotte (2009). Ölmevalla kyrka : invändig renovering : rapport över restaurering : Ölmevalla kyrka, Ölmevalla socken, Kungsbacka kommun. Kulturmiljö Halland ; 2009:10. Halmstad: Kulturmiljö Halland. Libris 11827899 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ölmevalla kyrka.
Önets naturreservat

Önets naturreservat ligger vid Ytterån i Krokoms kommun, Jämtland. Reservatet omfattar 7,5 hektar och bildades år 1947. Inom naturreservatet 150-årig granskog med stort inslag av gamla lövträd, särskilt asp och sälg. Referenser Information om Önets naturreservat, Länsstyrelsen i Jämtlands län
Önnarps kyrka

Önnarps kyrka är en kyrkobyggnad i Önnarp i norra Trelleborgs kommun. Den tillhör Anderslövs församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Under 1200-talet uppfördes en kyrka i Önnarp. På 1800-talet räckte den inte längre till för församlingens behov och bedömdes vara i för dåligt skick för att renoveras. Den gamla kyrkan bestod av ett långhus med kor och den avslutades i väster med ett runt torn. Den nuvarande kyrka började uppföras 1863 och 6 november 1864 invigdes den. Kyrkan är gjord som en latinsk korskyrka i rundbåge stil. Tornet har 8 gavelspetsar och en hög åttakantig korsprydd spira. Kyrkklockan från den äldre kyrkan är från 1200-talet och används fortfarande. Teglet kom ifrån Näsbyholms tegelbruk. Grus användes ifrån Önnarps grustag. Fönstren är gjorda av gjutjärn med små rutor. Två träfönster tillverkades 1996 efter mall av de gamla. På kyrktornet finns följande inskription: CAROLO XV REGE & C.F.A.B. BLIXEN FINECHE MDCCCLXIV EXSTRUCTUM Inventarier Ett antal föremål är bevarade från den gamla kyrkan. Ett krucifix är från 1200-talet och ett rökelsekaret i malm hänger på väggen. Man har bevarat gammal inredning ifrån den gamla kyrkan. Predikstolen med krona är ifrån 1600-talet. Bland andra äldre föremål kan nämnas ett par ljusstakar av malm, kollekthåvar i trä samt en dopfunt av mässing. Ljuskronorna är skänkta av Önnarps bybor under 1800-tal och 1900-tal. Orgel Tidigare användes ett harmonium i kyrkan. Den nuvarande orgeln byggdes 1976 av Anders Persson Orgelbyggeri, Viken och är en mekanisk orgel. Önnarps kyrkogård På kyrkogården finns en välbevarad gravsten från 1700-talet som är prydd med figurer med namnen Mickel Anderson, hans maka och dottern. För en annan gravplats anges "historisk grav", och där får inte någon ny begravning ske. Där vilar enligt obekräftade rykten en lärare och 14 elever som dog i kolmonoxidförgiftning i Önnarps skola i slutet av 1800-talet. Trots noggrann efterforskning kan detta inte beläggas, och gravplatsens tidigare användande är oklart. Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Anderslövs församling informerar Trelleborgs kommun informerar Noter Wikimedia Commons har media som rör Önnarps kyrka.
Blå lagunen, Gotland

Blå Lagunen på Gotland är ett nedlagt kalkbrott som har vattenfyllts och gjorts om till en badplats och ligger på Gotlands nordligaste spets nära Ar. Kalkbrottet ligger i naturreservatet Bästeträsk. Vattenprover tas regelbundet under badsäsongen för att säkerställa vattenkvaliten. Blå Lagunen är registrerat som ett EU-bad och en officiell badplats. Referenser Fleringe Blå lagunen på länsstyrelsens webbplats Noter
Önums kyrka

Önums kyrka, tidigare Varnums kyrka, är en kyrkobyggnad som sedan 2018 tillhör Varabygdens församling (2002—2018 Vara församling och tidigare Önums församling) i Skara stift. Den ligger strax öster om centralorten i Vara kommun. Historia Dagens kyrka ersatte en tidigare från medeltiden, belägen söder om den nuvarande platsen på Emtunga ås. Det var en liten furutimrad och spåntäckt och rödfärgad träkyrka som revs i oktober 1865. År 1830 angavs byggnadsytan till 17,4 x 6,3 meter och höjden till 6,3 meter. Den hade då förlängts 1759 åt öster varvid dess längd nästan fördubblats. Det fanns ett litet vapenhus och en klockstapel. Altaret var knuttimrat av ekstockar och hade målningar invändigt. En stockända med en vittrad runinskrift som uttydes Olof gjorde kyrkan är bevarad och förvaras på Statens historiska museum. Inskriften har ålderdomliga drag, vilket skulle datera kyrkan till tidig medeltid. På platsen finns idag en stenmursomgärdad ödekyrkogård och kyrkans plats markeras av fyra gravkors och en minnessten. Kyrkobyggnaden Den nuvarande kyrkan uppfördes efter ritningarna utformade av Johan Fredrik Åbom och den invigdes 1864. Kyrkan ersatte Önums och Vara medeltida träkyrkor. Fram till 1902 hette den Varnums kyrka, då den även användes som kyrka för Vara församling. Detta år stod Vara kyrka klar, varvid kyrkan fick det gamla namnet Önums kyrka. Kyrkan är uppförd i sten med yttertak av skiffer. Tornet, som är 35 meter högt, är kopparbeklätt. Interiörens absid och även tornspiran har nygotiska drag, liksom tredingstaket och predikstolen. År 1948 genomfördes en större renovering under ledning av Axel Forssén, då bland annat en vägg, som skärmade av en tidigare sakristia belägen i absiden, revs. Kaminerna ersattes av elvärme och de obekväma bänkarna byggdes om. Inventarier Ett altarskåp med en madonnaskulptur stående på månskäran från omkring 1500 utförd i ek. Mariafigurens höjd 72 cm och skåpets 162 cm. Skåpet konserverades 1934-1935 av Olle Hellström Predikstol i barock från ca 1700. Dopfunt från medeltiden med en nytillverkad fot. Orgel Orgeln, som är placerad på västra läktaren, tillverkades 1945 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB. Den har arton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Den stumma fasaden härstammar från den tidigare orgeln, som var byggd 1878 av Salomon Molander. Galleri Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 207. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 145. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Önums kyrka.
Örby kyrka

Örby kyrka är en kyrkobyggnad i Örby i Marks kommun. Den tillhör Örby-Skene församling i Göteborgs stift. Historia Den gamla kyrkan låg på samma plats som den nuvarande på en höjd som sluttar ned mot Östra Öresjön i ett kulturlandskap med lång kontinuitet bakåt i tiden. Det finns spekulationer om att det kan ha funnits ett hednatempel på platsen, som har en bautasten och gravar från tiden 500-1000 e.Kr. Den medeltida korskyrkan av sten hade kompletterats med ett stentorn, som uppfördes 1788. Kyrkogården har gravvårdar som är över 500 år gamla. Kyrkobyggnad Kyrkan började byggas 1836 av byggmästaren Johan Wennberg och man höll den första gudstjänsten 1839. För ritningarna svarade Axel Nyström vid Överintendentsämbetet. Den invigdes emellertid först 1843 av biskop Anders Bruhn. Byggnaden har sju fönsteraxlar och portalerna har rundbågiga omfattningar, som är något indragna i murlivet. Tornet hade ursprungligen en lanternin, men fick 1883 en spira, efter förslag av Adrian Crispin Peterson. Detta gör att kyrkan avviker från andra nyklassicistiska verk från samma tid. Flera renoveringar har genomförts. År 1956-1957 byggdes en sakristia vid den norra långväggen och efter ritningar av Herman Nordgren restaurerades kyrkan grundligt 1963. Dörrarna kläddes med dekorerad kopparplåt, golv av kalksten lades in i vapenhuset och kyrkorummet, bänkarna byttes ut och togs bort helt under läktaren. Sakristian fick ett nytt altare. Inventarier Dopfunten tillverkades 1883 av Andréas Olausson. Predikstol och altarring med altaruppsats med kopplade kolonner krönta av en trekantsgavel är tillverkade 1840 av Johannes Andersson i Mjöbäck. Psalmnummertavlor tillverkade av Johannes Andersson. Mattan i koret är vävd i Varnhem av Agda Österberg. Läktarorgeln med 33 stämmor är byggd 1974 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB i Göteborg. Orgeln har mekanisk traktur och registratur samt ljudande fasad. Fjärrverket sitter bakom altaruppsatsen och är elektropneumatiskt. Det finns även en kororgel, byggd 1993 av dåvarande Smedmans Orgelbyggeri i Lidköping. Interiörbilder Referenser Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 192-194. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Örby-Skene församling Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Örby kyrka.
Örby slott (byggnad)

Örby slott är en herrgård och tidigare säteri i stadsdelen Örby Slott i Söderort i Brännkyrka socken i Stockholms kommun. Slottet är k-märkt i gällande stadsplan sedan 1939. Slottet upplåts sedan 1970-talet till Vietnams ambassad i Stockholm. Historik Slottet består av ett tvåvånings korsvirkeshus (det förmodades dock fram till 1960-talet vara ett stenhus) i karolinsk stil täckt av ett säteritak. Det uppfördes cirka 1674 på uppdrag av den dåvarande landshövdingen Henrik Falkenberg med möjligen Jean de la Vallée som arkitekt. Huset flankeras av två flygelpaviljonger mot gårdssidan. Väster om slottet anlades vid uppförandet en barockträdgård med bland annat häckar, dammar och alléer. Trädgården räckte ända ner till den dåvarande Kyrksjön, ungefär där Stockholmsmässan nu ligger. Slottet Sandemar vid Dalarö, som uppfördes av landshövdingens bror, Gabriel Falkenberg, har många yttre likheter med Örby slott. Även Näsby slott i Danderyd med de la Vallée som tillskriven arkitekt har samma ovanligt höga mellandel på säteritaket. En förlageteckning av Örby finns i Dahlberghska Sueciasamlingen på Kungl.biblioteket. Någon gravyr utfördes emellertid inte för det stora topografiska verket Suecia Antiqua. Under 1700-talet ägdes slottet av riksmarskalk Göran Gyllenstierna. Han genomförde en omfattande renovering av slottets interiörer i en sengustaviansk och empirisk stil. Dessförinnan hade utrymmet mellan de två flyglarna som fanns på huvudbyggnaden fyllts igen och den stora frontespisen som dominerar huvudfasaden tillkommit. Under stora delar av 1800-talet och början av 1900-talet stod sedan slottet tomt. Stockholms stad köpte slottet och dess ägor 1897 och inledde följande år en uppstyckning av marken inför anläggandet av Örby villastad. Statarlängor, stall och ekonomibyggnader är numera rivna, men Örby grindstuga i norra änden av Örby allé finns kvar än. Till slottet hörde även Örby kvarn på Kvarnbacken. Kvarnen försvann i början av 1900-talet, kvarntorpet (mjölnarstugan) vid nuvarande Julitavägen 1 är bevarat och ombyggt till villa. Herrgårdens ägor i Brännkyrka socken omfattade tidigare de nuvarande stadsdelarna Örby, Örby Slott, den västra delen av Stureby, Bandhagen och Högdalen. Noter Tryckta källor Göran Söderström (redaktör) (2002–2003). Stockholm utanför tullarna – 97 stadsdelar i ytterstaden. Stockholmia förlag. ISBN 91-7031-132-3 , s. 267 Siv Odlander "Örby Slott. Byggnadsbeskrivning". Brännkyrka genom tiderna del IV, häfte 35, sid 8 ff, Brännkyrka hembygdsförening J. A. Widegren, Brännkyrka genom tiderna,sid 57 ff, Brännkyrka hembygdsförening Externa länkar Örby i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882–1883 Örby i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856–1870 Wikimedia Commons har media som rör Örby slott (byggnad).
Örebro rådhus

Örebro rådhus från 1863 ligger vid Stortorget och är säte för kommunens politiska ledning och dess administration. Fastighetsägare är Örebroporten Fastigheter AB. Historia Det äldsta rådhuset Det äldsta rådhuset i Örebro låg i Stortorgets sydvästra hörn. Rådhuset från 1662 År 1662 byggdes ett nytt rådhus i nordvästra hörnet av Stortorget. Mot slutet av 1700-talet blev detta för litet, och byggdes därför till i vinkel österut. Fasaden åt Stortorget blev efter denna tillbyggnad försedd med en låg frontespis, prydd med Örebro stads vapen. Däröver fanns en bild av rättvisans gudinna, som påminde om en kerub eller amorin. Denna grupp finns ännu i trappuppgången i dagens rådhus. Det gamla rådhuset utnyttjades som mötesplats för borgarståndet vid Riksdagen år 1810 och Riksdagen år 1812. Dagens rådhus Dagens rådhus är uppfört 1859-63 i nygotisk stil. Det ritades av stadsarkitekt Fridolf Wijnbladh som också var byggmästare. När kung Karl XV inspekterade det nya rådhuset år 1862 (i samband med järnvägsinvigningen) eller 1865 (i samband med avtäckandet av Engelbrektstatyn), ska han ha utbrustit: Med detta menade han, att en liten stad som Örebro (d.v.s. "svagdrickan") inte skulle yvas (d.v.s. bornera=skumma) på detta sätt. Ursprungligen fanns polisvaktkontor, Örebro Sparbank, Lindhska bokhandeln och Tekniska skolans undervisningslokaler, verkstad, bibliotek och museum i huset. Dessutom hade borgmästaren sin tjänstebostad på tredje våningen vilken numera är den representationsvåning där kommunen tar emot sina gäster. Exteriören är bevarad, bortsett från fönstersnickerier, entrédörrar och trappor. Interiören har ändrats flera gånger, till exempel så byggdes rådhuset om runt 1900, då bland annat Tekniska skolans ritsal gjordes om till den sessionssal som fortfarande används och som har kvar sin inredning från denna ombyggnad. Polisen hade sina lokaler i rådhuset fram till 1958. På nyårsaftonen 1999 fick rådhuset sitt klockspel. Vikingen, Olaus Petri, Cajsa Warg, smeden, Hjalmar Bergman och en ung kvinna av idag, symboliserar olika delar av Örebros historia. Figurerna är skapade av den bulgariske konstnären Emil Mirtchev, och gjutna av nedsmälta granatskärvor. Melodin är komponerad av Jan Inge Hall från Örebro. Runt 80% av alla borgerliga vigslar i Örebro sker i Rådhuset. Bildgalleri Se även Örebro tingshus Referenser Externa länkar Om rådhuset hos Örebro kommun
Öreryds kyrka

Öreryds kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2010 tillhör Norra Hestra församling (tidigare i Öreryds församling). Den tillhör sedan 2018 Växjö stift, tidigare Skara stift. Kyrkan ligger längs Nissastigen i Gislaveds kommun. Historia Kyrkan i Öreryd är nämnd i dokument 1540. Sannolikt var det en träkyrka från medeltiden. Under tiden 1681-1685 utfördes flera renoveringsarbeten. Kyrkan bestod då av långhus, kor och sakristia. En ombyggnad utfördes 1744-1750. Kyrkan försågs med stolar 1745 och med läktare 1748.. Kyrkobyggnad Den timrade kyrkan restes av byggmästare Jon Andersson från Åsenhöga och invigdes 1750. Den gamla klockstapeln flyttades 1763 till västgaveln och blev stomme till ett torn. Från början var fasaderna rödfärgade och taket spånklätt. I början av 1800-talet fick byggnaden en mera nyklassicistisk framtoning med vitmålad locklistpanel, som ville ge intryck av stenkyrka. Tornet kröns av en sluten lanternin. Den ljusa interiören är välbevarad och utpräglat gustaviansk. Det breda långhuset täcks av ett flackt vitt brädvalv och väggarna pappspändes och indelades med pilastrar. De gamla bemålade takbrädorna har återanvänts som väggpanel i vapenhuset. Läktarbröstningen har naiva allmogemålningar av apostlarna utförda av häradsmålaren Olof Berggren vid byggnadstiden. Inventarier Predikstolen är från 1806, skuren av Sven Nilsson Morin. Nästan 40 år tidigare gjorde samme Morin altaruppsatsen. Dopfunt av trä inköptes 1940 av Vaggeryds Möbelfabrik. Under läktaren förvaras en tidigmedeltida gravhäll. Tavla från 1700-talet föreställande Treenigheten är sannolikt utförd av Detlef Ross. Skänktes till kyrkan 1769. Lillklockan från 1608 stöptes om 1830 i Jönköping. En andra kyrkklocka inköptes 1734 och stöptes om i Jönköping 1817. Orgel I början av 1860-talet insattes ett orgelverk av klockaren och orgelbyggaren J. Andersson, Bondstorp, efter anmodan från församlingen. Det hade inköpts hos löjtnant Gabriel Cornelius Hall (1796-1883) i Gränna där det nedtogs av Andersson. 1889 köptes det av fabrikören J. E. Almén i Öreryd för 200 kr. (i dåtidens valutavärde) för att skänka den till sin födelsebygds kyrka i Våthult. 1889 byggdes en orgel med 7 stämmor med en manual av E. A. Setterquist & Son, Örebro. Där var även tillagt oktav- och forte- och pianokoppel som möjliggjorde variationer som på en två-manualig orgel. Den blev avsynad 9 november. Den blev invigd söndagen 24 november 1889 av kyrkoherden Gustaf Frigell (1836-1918). Ett nytt mekaniskt verk från Västbo Orgelbyggeri installerades 1974. Det har tio stämmor fördelade på manual och pedal. Ljudande fasaden från 1889 års orgel används. Bilder Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 207-208. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Öreryds kyrka.