NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Malå-Storforsen

Malå-Storforsen är ett naturreservat i Malå- och Norsjö kommun i Västerbottens län. Reservatet består av Storforsens kanjon i Malån och forsarna upp- och nedströms. En kanjon har bildats av ytvulkaniter som är det material berget består av. Här finns lodräta stup med berg av skifferartad struktur. Området är kalkrikt och här finns arter som norna, tulpanskål, pors, brakved, fjällruta, ängsruta och örnbräken. Vissa spår finns kvar från den tid då timmer flottades. Området är skyddat sedan 1992/1998 och är 92 hektar stort. Referenser Noter Källor Länsstyrelsen, naturreservat Malå-Storforsen
Malöns naturreservat

Malön är ett naturreservat i Onsala socken i Kungsbacka kommun i Halland. Reservatet är en ö på 107 hektar strax söder om Onsalahalvön. Det är skyddat sedan 1965. Ön består av gräshedar och stora klapperstensfält. På ön växer kråkris, trift, mandelblom, kustruta, strandmalört och marrisp. I nordöst finns en träddunge med planterad bergtall. På ön finns ett rikt fågelliv. Man kan se en stor havstrutkoloni samt kolonier med silltrut och gråtrut. Ön har länge använts som betesmark för att senare för jakt av utplanterade skogsharar. Källor Malön, Länsstyrelsen i Hallands län
Mannarps naturreservat

Mannarp är ett naturreservat i Harplinge socken i Halmstads kommun i Halland. Reservatet består av betesmark gamla, grova och vidkroniga bokar och ekar. Dessa utgör ett hem för mossor, lavar och svampar, men också insekter, fladdermöss och fåglar. I den östra och södra delen växer tall- och bokskog med inslag av gran. Bokkantlav (Lecanora glabrata) är en rödlistad lav som växer på reservatets gamla bokar. Strax utanför reservatet finns en våtmark som har anlagts etapper. Här rastar vadare och änder. Ett fågeltorn är uppfört i reservatet varifrån livet i våtmarken kan följas. Området är skyddat sedan 2012 och omfattar 31 hektar. Det är beläget 2 km öster om Harplinge vid foten av Nyårsåsen. Källor Mannarp, Länsstyrelsen i Hallands län
Marconihallen

Marconihallen är en ishall belägen i Frölunda i Göteborg, Sverige. Hallen är hemmaarena för ishockeylaget Bäcken HC samt tränings och tävlingsarena för flera konståkningsklubbar. Ishallen ägs av Göteborgs kommun och invigdes i september 2011. Byggkostnaden var 38,5 miljoner kronor och bekostades av Frölunda HC som kompensation för Frölundas övertagande av den upprustade Frölundaborg som tidigare nyttjades av konståkare, allmänhet och mindre hockeyklubbar. Ishallens kapacitet är cirka 500 åskådare där det finns ståplatser för både borta och hemmaklacken. Hallen har is i stort sett året runt. Det finns även ett café som drivs av Bäcken HC och konståkningsklubbarna. Referenser Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Marconihallen.
Mariestads stadshotell

Mariestads stadshotell är en byggnad och ett hotell vid Nya torget i Mariestad. Historia Stadshotellet uppfördes åren 1865–1866 av det nybildade Mariestads Hotell Actie Bolag för att ge den växande staden ett modernt och bekvämt boende för resande. Hotellet fick också en central roll i stadens sällskapsliv genom sina stora salar för baler och andra festligheter. År 1875 övertog Mariestads stad aktiemajoriteten i bolaget. Ritningarna för byggnaden gjordes av Stockholmsarkitekten Fredrik Wilhelm Scholander, medan dekorationerna utfördes av John Georg Arsenius. Det invigdes på Karlsdagen den 28 januari 1867 med en kungabal, dit stadens och länets mera bemärkta personer samlades. Staden övertog 1875 aktiemajoriteten för 85 000 kr. Under 1900-talet har byggnaden genomgått flera om- och tillbyggnader, bland annat en förlängning mot torget 1925 samt senare tillkommande annex. I en fastighetsbeskrivning från 2023 uppges att fastigheten då omfattade Mariestads stadshotell, 15 bostadslägenheter och sju kommersiella lokaler, med hotellet som största hyresgäst. Under 2000-talet har hotellverksamheten bedrivits under Ligula Hospitality Group AB är ett moderbolag i en koncern som äger, förvaltar och utvecklar koncept och varumärken inom hotell- och restaurangnäringen. 2024 Vänerport Stadshotell, marknadsfört som Hotell Vänerport. I dag drivs hotellet av Vänerport Stadshotellet AB med säte i Mariestad, där Yuwadee ”Yudee” Runberg är verkställande direktör. År 2024 rapporterade Mariestads-Tidningen om planer på en omfattande utbyggnad och renovering av stadshotellet under namnet Hotell Vänerport, med en beräknad investeringsnivå på annan hotell:Lakefront omkring 50 miljoner kronor. Referenser Tryckta källor Lannér Reinhold, red (1933). Mariestad: minnesskrift utg. vid firandet av stadens 350-årsjubileum : 19 21/6 33. Mariestad: Karströms bokhandel. Libris 1348765 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mariestads stadshotell.﻿ Officiell webbplats
Martin Luther Kings plan

Martin Luther Kings plan är en parkanläggning i Uppsala vid korsningen S:t Olofsgatan–Övre Slottsgatan, bakom Uppsala universitet, och ett minnesmärke över medborgarrättskämpen Martin Luther King samt Världskyrkomötet 1968. Samma år som Martin Luther King dog inträffade Kyrkornas världsråds generalförsamling i Uppsala. Här dök förslaget upp om ett minnesmärke över Luther King och hans gärningar. Det uppstod många oense tankar kring var och hur man lämpligast kunde manifestera minnet av det ekumeniska Kyrkornas världsråds generalförsamling 1968 och Martin Luther King. Uppsalakonstnären Olof Hellströms drivande kraft i detta är en stor anledning att monumentet blev till. Parkanläggningen är utformad som en utomhuskatedral med imaginära väggar, valv, långskepp, tvärskepp, altare samt monumentet – tänkt att liknas vid en krucifix – Befrielse av just Olof Hellström. Stängerna som tvingas isär till öppning symboliserar en öppning mot framtid och hopp och därmed kampen för frihet och rättvisa. Platsen kallades inofficiellt, fram till 1968, för Kamphavs torg. Detta på grund av att det här en gång fanns en damm, kallad "Kamphavet". Källor Se även Raoul Wallenbergs plats Folke Bernadotte-bysten, Uppsala Dag Hammarskjöld-bysten, Uppsala
Matteuskyrkan, Boden

Matteuskyrkan är en kyrkobyggnad som tillhör Överluleå församling i Luleå stift. Kyrkan ligger i Södra Svartbyn, några kilometer utanför Bodens centrum. Matteuskyrkans historia När villaområdet i Södra Svartbyn byggdes ut under 1960-70-talet, uppstod ett behov av kyrklig verksamhet i området. Samtidigt växte kraven på en kommunal fritidsgård i samma område. Bodens kommun och Överluleå församling kom då överens om att samordna behoven. Bygget påbörjades 1976 och färdigställdes året därpå. Invigningen skedde 30 september 1977 och huset gavs namnet Torpgärdangården. Under 1980-talet visade det sig att olika aktiviteter ibland störde varandra och tankarna på en uppdelning av byggnaden väcktes. Under våren 1994 genomfördes delningen mellan kommun och kyrka. 1996 förrättade biskop Rune Backlund en vigning av lokalerna som då gavs namnet Matteuskyrkan. Namnet syftar på bibelordet Ty där en eller två är församlade i mitt namn är jag mitt ibland dem. År 2000 skänktes en kyrkklocka till Matteuskyrkan. Det var en av frivilliggrupperna, Grabbhörnan, som skänkte klockan. Den hade före renoveringen stått i Notviken. Under våren 2003 fick så kyrksalen sitt nuvarande utseende. Då genomfördes en renovering där den konstnärliga utsmyckningen gjordes av Marianne Öqvist från Luleå. Referenser http://www.svenskakyrkan.se/boden/matteuskyrkan
Mellan-Hasslingen

Mellan-Hasslingen är en sjö i Krokoms kommun i Jämtland och ingår i Indalsälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,571 kvadratkilometer och ligger 434,1 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Hasslingsån (Fjällån). Delavrinningsområde Mellan-Hasslingen ingår i det delavrinningsområde (710334-142730) som SMHI kallar för Utloppet av Mellan-Hasslingen. Medelhöjden är 462 meter över havet och ytan är 2,3 kvadratkilometer. Räknas de 37 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 184,96 kvadratkilometer. Hasslingsån (Fjällån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 298 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (73 procent). Avrinningsområdet har 0,61 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 25,6 procent. Se även Lista över insjöar i Krokoms kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Mellan-Hasslingen på VISS
Mellangatan

Mellangatan är en gata i stadsdelen Haga i Göteborg. Den är cirka 230 meter lång och sträcker sig från Södra Allégatan till strax bortom Frigångsgatan. Historik Mellangatan fick sitt namn 1849 och det fastställdes 1852. Mellangatan anses vara en av Hagas bäst bevarade gator, där landshövdingehusen pryder gatan på bägge sidor. Huset vid Mellangatan 11, byggt 1876, är Göteborgs äldsta bevarade landshövdingehus. På Mellangatan fanns även lokaler för arbetarrörelsen. På adressen Mellangatan 9, i ett trevånings stenhus uppfört 1864, låg arbetarkommunens första lokal, och på samma adress etablerades 1892 tidningen Ny Tid. Fredrik Sterky bosatte sig där. Mellan 1901 och 1978 inhyste huset ungkarlshotellet Labor. Namnet Mellangatan har även innehafts av Skomakaregatan i Landala och Strömsbergsliden i Färjestaden (utgången på grund av ändring av stadsplanen), samt var ett inofficiellt namn på en enskild gata som löpte parallellt med de utgångna gatorna Albogatan och Snickaregatan i Annedal. Referenser Noter Källor Stadsvandra på egen hand. Göteborg sine anno, s. 44-45 Per Bergman, Händelser och data i Göteborgs arbetarrörelse 1799-1969. Göteborg 1987 Baum, Greta (2001). Göteborgs gatunamn 1621 t o m 2000. Göteborg: Tre böcker. Libris 8369492. ISBN 91-7029-460-7 (inb.) Lönnroth Gudrun, red (1999). Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse i Göteborg: ett program för bevarande. D. 1. Göteborg: Stadsbyggnadskontoret. Libris 2901636. ISBN 91-89088-04-2 Mellangatan. Eniro.se. Läst 2013-07-28. Vidare läsning Rydholm, Claes (2015). Göteborgsadresser med betydelse - i stort och i smått: berättelser från dåtid till nutid. TNF-bok 186. [Stockholm]: Trafik-Nostalgiska Förlaget. sid. 54-55. Libris 17831487. ISBN 9789186853907 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mellangatan.﻿
Mellomsjömyren

Mellomsjömyren är ett naturreservat i Falköpings kommun i Västergötland. Reservatet är 2 hektar stort och skyddat sedan 1958. Det är beläget öster om Stenstorp och ligger vid Klagstorpsåsen i Dala socken. Från åsen rinner kalkhaltigt grundvatten till Mellomsjömyren. Den är känd för sin rika mossflora. den ligger i en åsgrop med grusmarker runt omkring. I området finns olika typer av kärr, allt från fattigkärr till rikkärr. Det finns även partier med öppet vatten i de centrala delarna. I rikkärrpartiet växer näbbstarr, trindstarr, myggblomster, ängsnycklar, kärrspira, snip, tagelsäv och gräsull. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor
Mjäldrunga kyrka

Mjäldrunga kyrka ligger i den nordöstra delen av Herrljunga kommun. Den tillhör sedan 2021 Herrljungabygdens församling (tidigare Mjäldrunga församling) i Skara stift. Kyrkobyggnaden Mjäldrunga kyrka vid ett vägskäl på en mindre höjd. Den är ursprungligen byggd i granit i romansk stil, troligen på 1100-talet och har mycket tjocka väggar. Det är en tornlös absidkyrka med triumfbåge. I väster finns ett vapenhus i trä och i norr en 1922 tillbyggd sakristia. Fasaden har vit spritputs. Sadeltaket är spåntäckt. Tvåluftsfönstren är romanska med sex rutor och grå bågar. I korabsiden finns små romanska fönster och i kortaket fragmentariska målningar med änglar som frambär hälsningen: Ära vare Gud i höjden och frid på jorden. Läktarbröstningen är rikt utformad med sniderier, som 1940 restaurerades och återfick sin ursprungliga färg. Klockstapeln i trä har faluröd lockläktpanel och spåntak. Inventarier Dopfunt av sandsten tillverkad omkring år 1200 i två delar med höjden 87 cm. Cuppan är rundad med ett upptill utsparat band, därefter en vulst och tre koncentriska upphöjda, utsparade falsar. Undersidan är skrånande. Foten är cylindrig med en skrånande överdel. Centralt uttömningshål. Funten har tidvis använts upp-och-ned. Predikstol från 1600-talet med kassettfyllningar. Trästaty av Johannes döparen från 1400-talet. Järnbeslagen offerkista från 1200-talet som står i sakristian. Klockor Storklockan är troligen tillkommen omkring 1530. Den har en inskrift på svenska som i modern form kan tolkas: Gud och S. Hippolytus hjälpte alla som ha hjälpt till [med gjutningen]. Orgel Tidigare använde man ett harmonium. Orgeln, som är placerad på västra läktaren, har åtta stämmor, fördelade på två manualer och pedal och är tillverkad 1956 av Tostareds Kyrkorgelfabrik, Tostared. Medel för inköpet samlades in församlingsmedlemmarna, vartill kom en större donation från en svenskamerikan. Orgeln är pneumatisk. Exteriörbilder Interiörbilder Inventarier Referenser Gustafsson, Christer (1990). Herrljunga kommun 1990. Kulturhistorisk byggnadsinventering / Stiftelsen Älvsborgs länsmuseum, 0280-5189 ; 36. Vänersborg: Älvsborgs länsmuseum. sid. 256-257. Libris 1212101 Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 37-38. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Vår svenska kyrka / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 323. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 217. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1989). Inventarium över svenska orglar: 1989:I, Skara stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Vidare läsning Gullbrandsson, Robin (2005). Kulturhistorisk inventering av kyrkogårdarna i Skölvene pastorat : Alboga, Broddarp, Eriksberg, Hov, Källunga, Mjäldrunga, Molla, Od, Skölvene, Öra. Skölvene. Libris 10472716 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mjäldrunga kyrka.
Mjölby gravkapell

Mjölby gravkapell är en kyrkobyggnad i Mjölby församling i Linköpings stift och ligger i tätorten Mjölby. Historik Mjölby gravkapell ritades 1899 av arkitekten Johan Lagerström. Gravkapellet byggdes ut 1937 efter ritningar av Eric E. Gustafsson, Mjölby. Elvärme installerades och elektriska lampetter sattes dit. En orgelläktare byggdes över entrén. År 1962 tillbyggdes kapellet efter ritningar av byggnadsingenjör Erik Persson på Johannes Dahl arkitektfirma, Tranås. Samma år fick kapellet glasmosaik i koret som utfördes av Elis Lundquist, Huskvarna. 1993 byggdes ett inlastningsrum som ritades av Börje Mathiasson på Arkitektkontor AB, Linköping. Orgel Orgeln med 6 stämmor är byggd av Åkerman & Lunds nya orgelfabriks aktiebolag i Knivsta.[källa behövs] Disposition:[källa behövs] Bilder Källor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Referenser
Mjösunds begravningsplats

Mjösunds begravningsplats är en begravningsplats i Sverige, förvaltad av Njurunda församling, belägen vid Njurundabommen i Njurunda socken, i Sundsvalls kommun. Begravningsplatsen anlades på 1940-talet och byggdes ut 1960 och 1973. Mjösunds gravkapell finns på begravningsplatsen. Kyrkogårdsförvaltningen i Njurunda utsågs till Årets kyrkogårdsförvaltning 2010, mycket tack vare sitt arbete med begravningsplatsen. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mjösunds begravningsplats.﻿
Mo kyrka, Dalsland

Mo kyrka, kyrkobyggnad som sedan 2010 tillhör Åmåls församling (tidigare Mo församling) i Karlstads stift. Den ligger i kyrkbyn Mo i Åmåls kommun. Kyrkobyggnaden Första gången en kyrka omnämns i Mo är 1397. På 1600-talet omnämns träkyrkan som en av de äldsta i landskapet. Nuvarande träkyrka uppfördes 1685-1686. Den har en stomme av liggtimmer och består av ett rektangulärt långhus med rakt kor i öster av samma bredd som långhuset. Öster om koret finns en vidbyggd sakristia. Över långhusets västra del vilar ett trätorn. Ytterväggarna är klädda med vitmålad locklistpanel. Sadeltaken på långhus och sakristia är klädda med skiffer, medan torntaket är klätt med kopparplåt. Kyrkan byggdes om genomgripande 1881, då spetsbågiga fönsteröppningar, vitmålad brädfodring och skiffertäckt sadeltak tillkom. En renovering genomfördes 1957 efter program av arkitekt Harald Thafvelin. Innerväggarna kläddes med juteväv och takets pärlspontpanel kläddes med slätpanel. Bänkgavlar och tak försågs med konstnärlig utsmyckning. Vid en renovering år 2000 återställdes kyrkans 1800-talskaraktär och väggarnas pärlspontpanel togs fram. Inventarier Nuvarande altare är från 1957 och har ett altarbord av kalksten. Predikstolen är tillverkad 1881 och har ett ljudtak från 1957. Orgel Orgeln, som är placerad på läktaren i väster, byggdes 1914 av E A Setterquist & Son, Örebro och fick följande disposition: Man: Borduna 16’ Principal 8’ Rörflöjt 8’ Salicional 8’ Gamba 8’ Octava 4’ Ped: Subbas 16’ transmission från Borduna 16’ Fasaden är stum och instrumentet har sju stämmor fördelade på manual och pedal. Orgeln ä pneumatisk med rooseweltlådor. Den har ett tonomfång på 56/27. År 1958 omdisponerades orgeln av samma firma och fick härefter följande disposition: I koret står en flygel från 1947, en Gaveau från Paris. Klockor I tornet hänger två klockor. Storklockan är från 1700-talet. Lillklockan är sannolikt från tidigt 1200-tal. Den saknar inskrifter och enda utsmyckningen utgörs av två skriftband. Referenser Bergström, Lars (2008). Kyrkor i Karlstads stift inventerade 2002-2005. Del 3, Bengtsfors, Dals-Ed, Färglanda, Mellerud, Vänersborg och Åmåls kommuner. Värmlands museums skriftserie, 0284-3722 ; 34. Karlstad: Värmlands museum. sid. 141-143. Libris 11280681. ISBN 9185224731. https://web.archive.org/web/20100818215922/http://www.varmlandsmuseum.se/1/1.0.1.0/348/Dalsland_.pdf Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 591. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Åmåls församlings webbplats Wikimedia Commons har media som rör Mo kyrka, Dalsland.
Mossavattnet (Fredrika socken, Lappland)

Mossavattnet är en sjö i Åsele kommun i Lappland och ingår i Lögdeälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,107 kvadratkilometer och ligger 316,4 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Mossavattsbäcken. Delavrinningsområde Mossavattnet ingår i det delavrinningsområde (711243-164246) som SMHI kallar för Utloppet av Mossavattnet. Medelhöjden är 346 meter över havet och ytan är 7,19 kvadratkilometer. Räknas de 3 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 11,32 kvadratkilometer. Mossavattsbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 97 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (83 procent). Avrinningsområdet har 0,16 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,2 procent. Se även Lista över insjöar i Åsele kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Mossavattnet på VISS
Motalabron

Motalabron är namnet på den landsvägsbro i nord-sydlig riktning över Motalaviken, det vill säga den del av sjön Vättern som går in mot Motala och som på det smalaste stället heter Skepparpinan. Med brons tillkomst fick riksväg 50 från 9 oktober 2013 en ny sträckning genom Motala. På bron finns även en gång- och cykelväg. Bron är en högbro, vilket tillåter båttrafiken på Göta kanal att passera under den. Den andra stora broanläggningen längs Vätterns östra sida och riksväg 50 är de norrut belägna Hammarsbroarna (invigda 1994) i Askersunds kommun. Motalabron – en del av ett större infrastrukturprojekt Brobygget var ett led i en större omläggning av riksväg 50, som numera går via Skänninge innan vägen når E4:an vid Mjölby. Tidigare gick riksväg 50 via Vadstena för att utmynna i E4:an vid Ödeshög. Väg- och brobygget ingick i ett större infrastrukturprojekt (BanaVäg Motala-Mjölby) som även omfattade järnvägen i nord-sydlig riktning, som ersatte det tidigare enkelspåret mellan Motala och Mjölby med ett dubbelspår. Motalabron och den övriga delen av infrastruktursatsningen invigdes den 9 oktober 2013 av kung Carl XVI Gustaf vid en ceremoni i Motala. Brons höjd och färg Bron har en segelfri höjd på 22,5 meter. Total höjd över vattenytan är 27 meter. Bron är byggd i stål och betong med en totalvikt på 25–30 000 ton. Brobygget påbörjades i juni 2010. Motalabron har samma mörkröda färg som Golden Gate-bron i San Francisco. Kvällstid lyses bron upp av inbyggda lampor. Brons längd Bron är 600 meter mellan övergångskonstruktionerna (de som rör sig när temperaturen varierar och som man märker när man kör över bron) och 620 meter med stödmurarna inräknade. Den förstnämnda längden anges på en skylt vid brofästet, men den senare är den officiella längden. Broavgift Precis som vad gäller den ungefär samtidigt färdigställda Sundsvallsbron får såväl privatbilister som den tunga trafiken betala en avgift vid passage över bron. I båda fallen har kommunerna agerat för att slippa broavgiften. För Motalas del resulterade ansträngningarna i att avgiften inte blev så hög som ursprungligen var tänkt. Avgiften för överfart (enkel tur) blev 5 kronor för personbilar (istället för 10 kronor) och 11 kronor för lastbilar (istället för 100 kronor) Å andra sidan tas broavgiften ut under en period av 42 år mot de 25 år som planerats från början. Broavgiften började tas ut från 1 februari 2015. Fram till dess var överfart avgiftsfri. Se även Lista över Sveriges längsta broar Referenser Noter Källor Trafikverkets webbplats: Information om Motalabron /Läst 2014-01-02/. Motala Vadstena Tidning (se respektive datum i den tryckta tidningen): 12 januari 2013, 30 maj 2013, 1 oktober 2013 och 10 oktober 2013. Corren 11 december 2014 (angående att avgiften tas ut från 1 februari 2015).
Mularpabäckens dalgång

Mularpabäckens dalgång este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI) din Suedia întinsă pe o suprafață de 17,1 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Mularpabäckens dalgång este situat la coordonatele 58.1674°N 13.7228°E﻿ ()58.1674; 13.7228. Înființare Situl Mularpabäckens dalgång a fost declarat sit de importanță comunitară în ianuarie 1997 pentru a proteja 1 specie de animale. Situl a fost protejat și ca arie specială de conservare în martie 2011. Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 4 habitate naturale: Izvoare petrifiante cu formare de travertin (Cratoneurion), Mlaștini alcaline, Păduri pe pante, grohotișuri și ravene de Tilio-Acerion, Păduri de stejar sau de stejar și carpen sub-atlantice și medio-europene de Carpinion betuli. La baza desemnării sitului se află o specie protejată de nevertebrate: Vertigo geyeri Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Suedia
Mularpsbäckens dalgång

Mularpsbäckens dalgång är ett naturreservat i Falköpings kommun i Västergötland. Reservatet ligger strax nordost om Mularps kyrka på Gerumsbergets västsluttning. Det avsattes som naturreservat 1993 och är ett 17 hektar stort område. Artrikedomen inom området beror på det kalkhaltiga och näringsrika vattnet från sluttningen. Området består av lövskog med äldre träd, samt våtmarker med rik vegetation. I skogen växer ädellövträd som lönn, alm och lind. I mera våta områden växer klibbal, gråal, björk och asp. I rikkärren växer många starrarter och orkidéer. Några ovanliga arter kan man hitta såsom ängsnycklar, Jungfru Marie nycklar, flugblomster och nattviol. Den sällsynta sumpröksvampen finns i detta område. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Galleri Källor Länsstyrelsen, naturreservat Mularpsbäckens dalgång Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mularpsbäckens dalgång.