NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Nossebro kyrka

Nossebro kyrka, tidigare även Nossebro kapell och Nossebro vägkapell, är en kyrkobyggnad i tätorten Nossebro i Essunga kommun. Den tillhör Essunga församling i Skara stift. Kyrkobyggnaden För att få en egen kyrka i det växande stationssamhället, samlade man ihop medel, som möjliggjorde bygget av en kyrka. Den uppfördes 1925-1927 mitt i samhället på krönet av en backe invid Nossan efter ritningar av Knut Nordenskjöld. Byggnaden är traditionellt utformad med ett enskeppigt, rektangulärt långhus med ett rakt avslutat kor i öster, vilket har samma bredd som långhuset. Vid västra sidan finns ett kraftigt kyrktorn som kröns av huv, sluten lanternin och en reslig spira. Fönstren är småspröjsade. Inredningen är klassiserande och innertaket medeltidsinspirerat med klöverbladsform. Inventarier Altartavlan är målad av John Hedaeus. Orgel Först användes ett harmonium, som 1959 ersattes av en orgel, placerad på läktaren i sydväst. Den mekaniska orgeln är byggd av A. Magnusson Orgelbyggeri AB och har nio stämmor fördelade på två manualer och pedal. Fasaden är ljudande. Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 127. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Nossebro kyrka.
Nova Lund

Nova Lund är ett köpcentrum i västra Lund med omkring 70 butiker och restauranger. I närheten av Nova Lund finns även butiker som Elgiganten, Power, Plantagen, Rusta, Systembolaget, ÖoB, med flera. Enligt SCB:s avgränsning av handelsområden för 2010 utgjorde Nova Lund och Mobilia tillsammans ett handelsområde med 81 arbetsställen och 850 anställda. Vid avgränsningen 2015 hade metoden ändrats, vilket gjorde att Nova och Mobilia betraktades som två separata handelsområden. Nova låg i området med koden H1281011 som även omfattade några fastigheter norr om Fjelievägen. Detta område hade 85 arbetsställen för detaljhandel och 650 anställda. Historik I början av 2000-talet stod Lunds kommun utan större handelsplatser utanför staden. I kommunens översiktsplan från 1998 angavs att man inte skulle tillåta köpcentrum utanför stadskärnan eftersom man ville bevara handeln i centrum. Det visade sig dock att detaljplanen för området medgav byggnader för detaljhandelsändamål och bygglov beviljades den 20 februari 2001. Köpcentret byggdes av JM som senare överlät förvaltningen till Wihlborgs och innan köpcentret stod färdigt hade Rodamco köpt fastigheten. Nova Lund fick bygglov med ett undantag – köpcentret fick inte ha en butik med dagligvaror. Nova Lund slog för första gången upp portarna den 19 september 2002. Fyra år senare stod en tillbyggnad om 6 500 kvadratmeter handelsyta klar samtidigt som parkeringen utökades till 1 500 platser. År 2009 presenterades planer på att bygga ut Nova Lund ytterligare. Byggnadsnämnden i Lunds kommun sade dock, i mars 2011, nej till fortsatt utbyggnad. I mars 2015 sålde Unibail-Rodamco Nova Lund till TIAA Henderson Real Estate, numera Nuveen. Kommunikationer Nova Lund ligger cirka 2,5 kilometer nordväst om Lunds stadskärna. Köpcentret nås med bil via flera större vägar i närheten, bland annat tidigare riksväg 16 västerut mot Flädie (anslutning till E6) och länsväg 108 mot Kävlinge och Staffanstorp. Stadsbuss linje 5 stannar vid Företagsvägen, medan regionbussarna 126 och 137 stannar vid Fjelierondellen nära köpcentret. Det finns cykel- och gångbanor med goda förbindelser till Nova Lund. Galleri Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Nova Lund. Nova Lund, egen webbplats
Novilla

Novilla är en byggnad på Södra Djurgården i Stockholm, uppfört 1833 som danssalong och kallades även Vauxhallen och Folies Caprices. Genom åren hade Novilla många funktioner, storhetstiden var på 1860-talet och några årtionden framåt. På 1930-talet var det inspelningsateljé. Novilla ägs sedan 1943 av Skansen. Historik Novilla ligger strax till höger om Skansens huvudentré på Djurgårdsslätten. Här uppfördes 1833 en träbyggnad i empir, där arkitekten kan ha varit Fredrik Blom. Ursprungligen fanns över huvudentrén en baldakin. Vid en senare ombyggnad accentuerades huvudfasaden mot syd med en frontespis och fyra kolonner. Huset var byggt som danssalong och kallades Ludvigsberg under en kortare period. 1847 fick den namnet Novilla, samtidigt gjordes lokalen om till schweizeri och den stora salen förvandlades till vinterträdgård med växter, kristallkronor och springbrunnar. Sin storhetstid upplevde Novilla på 1860-talet och några årtionden framåt. Sommaren 1875 köpte konditorn August Schéele Novilla. Av allt att döma drev han rörelsen enligt samma riktlinjer som företrädaren och han bibehöll även vinterträdgården. Efter Schéeles död sålde sterbhuset i mars 1889 Novilla till byggmästaren Carl Oscar Lundberg, som redan efter ett och ett halvt år avyttrade byggnaden till källarmästaren Edvard Schreil. Vid en ombyggnad i slutet av 1880-talet blev det restaurang med kafé och varieté i byggnaden. 1896 års varietéförbud medförde en tillbakagång för rörelsen. På 1920-talet fungerade Novilla åter som danssalong, nu under namnet Folies Caprices. År 1935 förvärvade Cromo Film AB Novilla och öppnade inspelningsateljé för ljudfilm i byggnaden. Men verksamheten gick inte ihop och 1938 köpte Sandrews ateljén och utrustningen. Under 1930-talet inspelades flera svenska långfilmer i Novilla, bland dem Alla tiders Karlsson (1936), Rendezvous im Paradies (1936), Skeppsbrutne Max (1936) och På kryss med Albertina (1938). Efter att ha varit film- och radioateljé övertogs Novilla 1943 av Skansen som under många år använde huset som informations- och utställningslokal. Övervåningen inreddes till bostad och där bodde förre vice VD på Skansen Karl-Erik Nygren. Sedan 201? används huset som kontor för flera av Skansens avdelningar. Teater Historiska bilder Referenser Noter Källor Björn Hasselblad; Monica Eriksson (1982). Djurgårdsvandringar: villor och andra sevärdheter på Södra och Norra Djurgården: en introduktion till Kungl. Djurgården. Stockholm: Kungliga Djurgårdens förvaltning. Libris 7791397. ISBN 91-970418-0-7 Nordiska museets och Skansens årsbok 1944 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Novilla.
Ny kyrka

Ny kyrka är församlingskyrka i Arvika-Ny församling i västra Värmland. Kyrkan är belägen vid stranden av Nysockensjön, strax norr om Ottebol och drygt 10 kilometer nordväst om Arvika. Kyrkobyggnaden En tidigare träkyrka på platsen hade medeltida anor. Vid mitten av 1600-talet förlängdes kyrkan och 1756 utvidgades den till en korskyrka. Kyrkan hade torn med öppen lanternin och var i bruk fram till 1889 då den revs. Nuvarande tegelkyrka uppfördes 1887-1889 efter ritningar av arkitekt Agi Lindegren och invigdes 20 juli 1890. Kyrkan är i nygotisk stil, vilar på en sockel av granit och har rött fasadtegel. Långhusets innertak täcks av ett spetsbågigt trävalv medan koret och absiden täcks av putsade tegelvalv. Orgel 1898 byggde E A Setterquist och Son en orgel med 8 stämmor. Den nuvarande orgeln är byggd 1945 av Olof Hammarberg i Göteborg. Orgeln är pneumatisk med fria och fasta kombinationer. Den har även en registersvällare. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 576. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Kyrkor i Karlstads stift Del I, Utgiven av Värmlands Museum och Karlstads stift, 2008, ISBN 91-85224-71-5 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Wikimedia Commons har media som rör Ny kyrka.
Nya Riksbankshuset, Örebro

Nya Riksbankshuset i Örebro invigdes av Sveriges riksbank 1987, som en lokal filial till centralbanken. Fastigheten ligger inom det av Örebro kommun kallat Kulturkvarteret. Historik Byggnaden uppfördes på en tomt i centrala Örebro i korsningen Fabriksgatan-Nygatan vid Konserthuset och Svartån. Den ritades av Jan Henrikssons arkitektkontor i Stockholm i en tidstypisk, postmodernistisk stil. Huset består i grunden av en enkel kub i tegel, vars fasader är kraftigt förvrängda och utseendemässigt deformerade. Den expressivaste sidan mot norr är konkav, med fasad i blankförnicklad koppar och har en lägre del som sticker ut ur kuben med 45 graders vinkel. Byggnaden är relativt sluten för att kunna uppnå den höga säkerhetsstandard som bankverksamheten kräver, vilket ger ett intryck som liknar en borg eller svårtillgänglig fästning. Söderfasaden har en tornliknande nisch, vilket vidare understryker detta intryck, som sägs associera till det närbelägna Örebro slott. Vissa menar dock att det ska likna ett stort skepp. Fasaden mot väster är öppnare med stora glaspartier som blottar kontorsverksamheten innanför. Den 17 maj 1999 stängde Riksbanken sina kontor för allmänheten, och det lokala riksbankskontoret i Örebro, tillsammans med övriga kvarvarande, överfördes till det nya bolaget Pengar i Sverige AB (PSAB). Pengar i Sverige AB var ett helägt dotterbolag till Riksbanken, och övertog den 1 juni 1999 sedeldistributionen i Sverige. År 2004 lade Riksbanken ned Pengar i Sverige AB, med bakgrund till att Securitas upphävde ett avtal om att köpa bolaget. Efter att riksbankens kontor för allmänheten stängdes byggdes delar av fastigheten om, och hyser sedan dess andra verksamheter, bland annat en akutvårdcentral. Även värdehanteringsföretaget Loomis har haft ett lokalt platskontor, en så kallad CashShop, i Riksbankshuset. I november 2017 beslutade kommunfullmäktige i Örebro kommun att godkänna att Örebroporten Fastigheter AB förvärvade riksbankshuset. Köpet av fastigheten värderades till 70 miljoner kronor, och syftade till att möjliggöra uppförandet av en ny byggnad för kulturverksamhet samt skydda Riksbankshusets kulturmiljövärden. Hyresgäster är Region Örebro Län med vårdcentraljour och BUP. Under 2021 flyttade Örebro konsthall in i huset. Se även Gamla Riksbankshuset, Örebro Referenser Noter
Nyboda hembygds- och skolmuseum

Nyboda hembygds- och skolmuseum är ett arbetslivsmuseum i Huddinge kommun, beläget vid Kommunalvägen mittemot Huddinge kyrka. Museet inryms i stugan ”Nyboda” som uppfördes på denna plats på 1850-talet av kyrkans klockare. I byggnaden fanns Huddinges småskola mellan 1878 och 1886 samt Huddinges telefonstation mellan 1917 och 1942. Sedan 1966 fungerar huset som Huddinge Hembygds- och skolmuseum. Verksamheten drivs av Huddinge hembygdsförening. Byggnaden ägs och förvaltas av Huge Fastigheter. Museet har begränsade öppettider. Nybodas historik Från 1744 till 1750 samt efter 1792 var Nyboda upptaget i husförhörslängderna under Tomtberga ägor, Stuvsta rote. Nuvarande byggnad uppfördes kring 1850 av dåvarande klockare vid Huddinge kyrka, Svante Hallgren. Hallgren var även Huddinges första (ej utexaminerade) lärare som efter kyrkonämndens beslut 1831 ambulerande började undervisa socknens barn. Vid sin pensionering fick han tillstånd att bygga en liten stuga på kyrkans mark. Virket kom från en fattigstuga som revs i samband med att järnvägen (Västra stambanan) drogs fram. Under åren 1878 till 1886 hyrdes ett av stugans rum och användes som småskola och det andra rummet användes till slöjdundervisning på 1880-talet. Lärare var klockarens son Johan Erik Hallgren (född 1833). I ett rum på bottenvåningen fanns Huddinges första telefonstation. Utrustningen installerades år 1917 och var i drift fram till automatiseringen 1942. På 1920-talet hyrde kommunen ett av rummen i Nyboda som tillfälligt kommunalkontor. Efter att telefonstationen avvecklades var Nyboda nödbostad. Efter många år av förfall restaurerades huset i början av 1960-talet och den 26 januari 1966 kunde Huddinge Hembygds- och skolmuseum invigas. Museum I det så kallade Huddingerummet på bottenvåningen har samlats föremål med anknytning till Huddinges historia. Här utställs bland annat några fornfynd. Huddinges värdefullaste fornfynd, Vårbyskatten, som upptäcktes 1871 i nuvarande kommundelen Vårby, finns dock inte här utan förvaras och utställs på Historiska museet i Stockholm. Skolmuseet inryms i bottenvåningens andra rum. Här finns en komplett inredd skolsal med tidstypiska skolbänkar och undervisningsmateriel. Föremålen kommer från olika skolor i Huddinge. I övervåningen märks köket med vedspis och kammaren med utställningsföremål som illustrerar äldre tiders bröd- och kötthantering, konserveringsmetoder, kafferostning, tvätt och vävning. Kammarens främsta föremål är ett rokokoskåp med glasdörrar, tillverkat omkring 1770. Bilder Se även Huddinge kyrkskola Källor Torp och gårdar i Huddinge. Huddinge Hembygdsförening: Nyboda Hembygds- och skolmuseum. Småskrift 14, utgåva februari 2010. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Nyboda hembygds- och skolmuseum.
Nyborgskyrkan

Nyborgskyrkan är en kyrkobyggnad i Arvidsjaur i Luleå stift. Den byggdes av Arvidsjaursbygdens EFS och invigdes 1977. Ritningarna gjordes av Olof Meethz vid Jan Thurfjells Arkitektkontor AB i Skellefteå. Byggkostnaden inklusive inventarier var drygt 1,7 miljoner kronor. Nyborgskyrkan togs i bruk domssöndagen 20 november 1977 och invigdes av dåvarande biskopen i Luleå stift, Stig Hellsten. Kyrkan fungerade i många år som en så kallad samarbetskyrka, mellan EFS och Arvidsjaurs församling i Svenska kyrkan. Under början av 2000-talet minskade användningen av Nyborgskyrkan, medlemmarna i EFS-föreningen blev färre och äldre och det blev allt svårare att hitta de frivilliga krafter som krävdes för att driva både verksamhet och kyrka. Arvidsjaursbygdens EFS beslutade därför att försöka sälja kyrkan. Kyrkan kallställdes, och den 12 juni 2005 upphörde den att fungera som kyrka. I samband med den gudstjänst som då hölls lämnade församlingen Nyborgskyrkan som plats för gudstjänst enligt Svenska kyrkans ordning och EFS tradition.
Kościół w Nybro

Kościół w Nybro (szw. Nybro kyrka) – luterańska świątynia parafialna znajdująca się w szwedzkim mieście Nybro. Historia Plany budowy kościoła w Nybro, należącego wówczas do parafii Madesjö, powstały w 1910 roku. W 1922 zatwierdzono projekt miejscowego architekta J. Freda Olsona i rozpoczęto stopniową budowę. W 1929 ukończono dom parafialny. Budynek konsekrowano po ukończeniu budowy wieży, w pierwszą niedzielę Adwentu 1934 roku, przez bpa Sama Stadenera. W 1939 ustanowiono go siedzibą parafii. W 1965 roku wzniesiono nowy dom parafialny, a stary budynek przekształcono w kaplicę Marii. Świątynię poddano renowacji w 1959 i 1984 roku. Architektura i wyposażenie Kościół jest długi na 50 m i szeroki na 18 m. Łączy cechy neoklasycyzmu, secesji i funkcjonalizmu. Przykryty drewnianym stropem. W ołtarzu głównym znajduje się ołtarz z obrazem Chrystusa głoszącego z 1934 roku autorstwa Gunnara Theandera. W budynku znajdują się trzy egzemplarze organów – instrumenty na emporze i przy prezbiterium pochodzą z warsztatu Grönlunds Orgelbyggeri, a organy w kaplicy Marii – z przedsiębiorstwa A Mårtenssons orgelfabrik. Na wieży świątyni, wysokiej na 44 m, zawieszono trzy dzwony. Nad wejściem znajduje się drewniana płaskorzeźba, wykonana przez Andersa Wilstena w 1931 roku. Dywan w prezbiterium pochodzi z pracowni Anny Lisy Odelqvist-Kruse i został podarowany parafii w 1961 roku. Galeria Przypisy
Nybro kyrka

Nybro kyrka är en kyrkobyggnad i Nybro i Växjö stift. Den är församlingskyrka i Nybro-S:t Sigfrids församling. Kyrkobyggnaden Redan vid en visitation 1910 i Madesjö pastorat till vilket Nybro vid den tiden tillhörde väckte dåvarande Kalmar stifts biskop Henry Tottie tanken på en kyrka i det växande samhället som 1931 skulle upphöjas till stad. Under 1920-talet påbörjades bygget av en kyrka i Nybro. År 1929 var församlingshemsdelen klar. Långhus och kyrktorn uppfördes därefter. Kyrkan invigdes Första advent 1934 av biskop Sam Stadener. Kyrkobyggnaden är utförd i en blandstil av nyklassicism, jugend och funktionalism och byggd i mörkt tegel. Den ritades av J Fred Olson. Den är 50 meter lång och 18 meter bred. Tornet är 44 meter högt och har dubbla ljudöppningar på sidorna. Det hjälmformade torntaket är försett med en lökformad lanternin med tornur och en avslutande spira med ringkors och en glänsande kyrktupp. Interiören präglas av den synliga takbjälkskonstruktionen. År 1959 och 1984 renoverades kyrkan. Inventarier Fristående altare. Flyttbar altarring. Altartavlan har som motiv den predikande Jesus och är målad av Gunnar Theander. Tavlan omramas av en altaruppsättning bestående av pilastrar och ett överstycke med en treenighetsymbol i en strålsol. Dopfunten tillverkad i trä är försedd med en rikt dekorerad cuppa. Predikstolen med ljudtak har uppgång från sakristian. Ett triumfkrucifix tillverkat av Eva Spångberg hänger i korvalvet. I Mariakapellet finns en ikontriptyk utförd av Lars Gerdmar. Textilen vid altaret i kapellet är komponerad av Hans Krondahl. En skulptur Maria med barnet. Mässhakar vävda i damast ett mönster med musicerande änglar, vävda av damastvävaren och godsägaren Carl Widlund på Tranjerdstorp utanför Karlstad i Värmland. Det var ett av hans egna mönster. Öppen bänkinredning. Bilder Orglar Läktarorgel 1887 byggde Åkerman & Lund, Stockholm en orgel med sju stämmor. 1931 byggde A. Magnusson Orgelbyggeri AB en orgel med 12 stämmor. 1961 byggde A Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en ny mekanisk orgel med ny fasad. 1994 byggdes den nuvarande läktarorgeln av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstaden. Orgeln har 1000 fria kombinationer (Setzer). Kororgel 1975 byggde A Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en mekanisk orgel. Den nuvarande kororgeln är byggd av Grönlunds Orgelbyggeri 1989-1990. Referenser Noter Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Sv kyrkan Om Nybro kyrka Wikimedia Commons har media som rör Nybro kyrka.
Nybron, Eskilstuna

Nybron är en bro över Eskilstunaån i nord-sydlig riktning i centrala Eskilstuna, mellan cirkulationsplatser vid Hamngatan söder om ån och Strandgatan norr om ån. Det är den längsta bron över ån i Eskilstuna. Dess förlängning söder om ån heter Nybrogatan och leder till Fristadstorget, dess förlängning norr om ån är Västergatan, som går ut till korsningen med Carlavägen och Mälarvägen, Riksväg 53. Nybron är även namnet på den centrala restaurang/pub/bar som ligger alldeles invid själva bron. Historia Nuvarande Nybron är den fjärde bron som legat på ungefär samma plats med samma namn. Första bron byggdes 1866 och var en svängbro i en enkel träkonstruktion på järnpålar. 1886 byggdes en ny bro i järn. Den tredje bron byggdes 1930 och den låg mitt för Klosters kyrka. Då den ansågs vara i för dåligt skick beslutades det 1964 att bygga en ny bro som istället placerades strax bredvid kyrkan. Det första spadtaget togs 9 februari 1966 och 24 maj 1967 invigdes den. Tidigare broar hade varit öppningsbara, men i och med byggandet av nuvarande Nybron och andra broar som ansågs nödvändiga för att underlätta biltrafiken stoppades båttrafiken på Eskilstunaån. Politikerna ansåg att den inte hade någon framtid. Bilder Källor
Nybrännberget

Nybrännberget är ett naturreservat som ligger inom Ludvika kommun i Dalarnas län, cirka 9 kilometer rakt väster om Grangärde. Reservatet bildades 1991 och har en area av 171 ha. Nybrännberget naturreservat ingår i det europeiska nätverket Natura 2000 och är det bäst bevarade urskogsområdet i Dalarnas bergslagsregion. I reservatet finns tre bergstoppar: Råklacken i nordväst (395 m ö.h.), Nybrännberget i söder (370 m ö.h.) och Styggberget längs ostsidan (365 m ö.h.). Berggrunden utgörs av fellingsbrogranit, en ögongranit med stora kalifältspatskristaller och terrängen är stor- och rikblockig. Områdets södra del genomkorsas av en skogsväg och en skogsväg går också längs områdets östra sida längs med Labäcken öster om Styggberget. Södra delen av reservatet är sank och blöt (och här finns också den lilla mossegölen Nybrännbergstjärnen) liksom dalsänkan mellan Nybrännberget och Styggberget i vilken Källarbäcken rinner, medan området i norr mellan Råklacken och Styggberget upptas av en liten mosse (från vilken Fällbäcken rinner söderut och ansluter till Källarbäcken), Vegetationen utgörs huvudsakligen av gransumpskog i lägre fuktigare partier, via blåbärsgranskog (dominerande vegetationstyp) och lingontallskog till hällmarkstallskog på topparna. Lövinslaget är förhållandevis stort och utgörs främst av björk och asp, därutöver enstaka rönnar och, längs bäckarna, gråal och klibbal. I Nybrännbergets kärnområde är skogen mycket gammal. Tidigare markägaren, Billerudkoncernen, avsatte 1967 ett internt reservat om 4,3 ha på södra Nybrännberget, just norr om skogsvägen, och åldersbestämde 48 tallar, två av dem var då 430 år gamla. I gammeltallarna finns spår av upp till fyra, möjligen fem bränder. Det finns även talrika rester av nedbrunna träd, därav namnet ”Nybrännberget”. Påverkan av skogsbruk är mycket ringa i den södra delen av området, medan äldre spår av avverkning finns vid Styggberget-Råklacken. Bland annat har kolning förekommit vilket rester av milbottnar visar. Det har dock aldrig utförts något modernt skogsbruk i Nybrännbergets naturreservat. Området är skyddat som naturreservat med föreskrifter som skyddar Nybrännberget från alla typer av exploatering. Bilder Källor Informationstavla på platsen Bevarandeplan Natura 2000, SE0620130 Nybrännberget Länsstyrelsen i Dalarnas län Sven Silow och Britt-Marie Holmén, 1983, Naturinventering av Nybrännberget-Styggberget-Råklacken, Naturvårdsenheten, Länsstyrelsen i Kopparbergs län N 1983:2. ISSN 0280-8161. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Nybrännberget.
Nye kyrka

Nye kyrka är en kyrkobyggnad i Växjö stift. Den är församlingskyrka i Nye, Näshult och Stenberga församling. Kyrkobyggnaden Det är inte osannolikt att den allra första kyrkan var en enkel träbyggnad. Den nuvarande stenkyrkans långhuset härrör troligen från 1200-talets senare del och är inspirerad av Cisterciensordensmunkarnas byggnadsstil från klostret i Nydala. Sakristian tillkom förmodligen under 1400-talet. Kyrkan var tornlöst. Klockorna hade sin plats i en klockstapel.Detta var mycket vanligt när det gällde medeltidens kyrkor i Småland. Kyrkan härjades av eld i slutet 1400-talet. Under 1500-talet slutskede skedde en grundlig upprustning av kyrkan. 1767-1768 uppfördes ett torn i väster. 1832-1834 förlängdes kyrkan med en halvrund korabsid. Vid en omfattande renovering 1890 fick tornet sitt nuvarande utseende. Även interiören förändrades. De slutna bänkarna från 1600-talet ersattes av en tidsenlig öppen bänkinredning. Inventarier Dopfunt tillkom 1938. Altartavla utförd 1860 med motiv ;”Jesu kropp nedtagen från korset” är målad 1816 av Frans Roselli. Tavlan är en kopia av professor Gustaf Sandbergs tavla i Stenberga kyrka. Predikstol med halvrund korg i typisk 1800-tals stil, med uppgång från sakristian. Mindre passionsmålning utförd av orgelbyggaren Johannes Magnusson,Nässja. Fyrarmad mindre ljuskrona 1641. En större ljuskrona av mässing 1742. Öppen bänkinredning tillverkad 1890. Orgel 1836 byggde August Rosenborg i Örberga en mekanisk orgel. Denna renoverades 1859 av Johannes Magnusson från Nässja i Lemnhults socken. Orgeln byggdes om 1936 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB och 1968 blev den restaurerad av Nils-Olof Bergs orgelfirma i Nye, Vetlanda och Mads Kjersgaard, Uppsala. År 1970 renoverade Nils-Olof Berg orgelverket. 1987 fick orgeln nytt bälgverk av Nils-Olof Berg, Nye. Kororgel kororgeln är mekanisk och byggdes 1976 av Nils-Olof Berg, Nye. Bilder Referenser Noter Tryckta källor Nye kyrka och församling av kyrkoherden Hilding Bjurgert 1973.Vetlanda Tryckeri AB Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Orgelinventarium. Einar Ericis inventarium över bevarade klassiska kyrkorglar,nyutgivet av R. Axel Unnerbäck. PROPRIUS MUSIK AB. Stockholm.ISBN 91-7118-557-7. Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Riksantikvarieämbetet, Nye kyrka. Wikimedia Commons har media som rör Nye kyrka.