NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Tärna kyrka, Uppland

Tärna kyrka ligger i Tärna kyrkby invid riksväg 70, mellan Sala och Enköping cirka fem kilometer söder om Kumla kyrkby som tidigare hette Tärna. Kyrkan är församlingskyrka i Tärna församling. Kyrkobyggnaden Det antas att den ursprungliga stenkyrkan på platsen uppfördes på 1200-talet, men uppgifter om att kyrkans äldsta delar uppfördes runt år 1300 finns också. De utgör östra delen av nuvarande långhus. En tidigmedeltida, sprättäljd bjälke ligger upplagd på sakristians vind och är troligen från den ursprungliga kyrkobyggnaden. Under senmedeltiden slogs valven och ett vapenhus byggdes till. 1756 utvidgades långhuset åt väster med en travé. Nuvarande sakristia i norr uppfördes 1775 och ersatte en äldre. En rejäl ombyggnad genomfördes åren 1897 - 1898 då man rev valven, vapenhuset, murarnas övre delar och gavlar. Man lät bygga ett nytt tresidigt kor, nya valv och ett kyrktorn som ersatte en tidigare klockstapel. I och med denna ombyggnad fick kyrkan en nygotisk stil. Kyrkans takstolar i öster och väster är antingen senmedeltida eller från tidigt 1600-tal. I öster är hela takstolar återanvända medan de i väster består av ett hopplock av delar som suttit på andra platser i konstruktionen tidigare. De mellersta takstolarna är av senare datum och kan ha tillkommit under någon av 1700-talets reparationer eller ombyggnationer. Inventarier Dopfunten av marmorimiterad cement är från 1898. Ett rökelsekar är från 1200-talet. Vid södra väggen står ett stort triumfkrucifix som härstammar från 1300-talet. En altartavla från 1700-talet hänger på södra väggen. Orgel 1899 byggdes en orgel av E. A. Setterquist & Son, Örebro, med 12 stämmor fördelade på två manualer och en pedal. Orgeln blev besiktigad av organisterna Erik Ehlin, Heby, Västerlövesta och Joel Frederic Pettersson (f. 1848) i Norrby. Orgeln blev invigd söndagen 16 juli 1899 av kontraktsprosten Fredrik Reinhold Hedlund (f. 1844), Heby, Västerlövesta och kyrkoherde Clas Johan Fredman (1853-1908). Bildgalleri Referenser Noter Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 288. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Sala kommun informerar Kumla, Tärna och Kila församlingar Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tärna kyrka, Uppland.
Tärnaglaciären

Tärnaglaciären är en av sju glaciärer, som ingår i Norra Storfjället, Hemavan. Glaciären ligger i Vindelfjällens naturreservat, som är ett av Europas största naturskyddade områden. Av Sveriges cirka 300 glaciärer återfinns åtta i Västerbottens län. Samtliga har mindre ytvidd. Norra Storfjället är ändå rikt på glaciala former, som U-dal,(Syterskalet) ändmoräner, glaciärnischer, älvsrännor och lavinavlagringar. Berggrunden är i huvudsak glimmerskiffrar och fylliter. Mestadelen av området ligger ovanför trädgränsen och har en tydlig högalpin karaktär. Tärnaglaciären är en relativt liten glaciär, som täcker ca 0,25 km². Trots detta är ytan den mest uppspruckna och detaljrikaste av alla glaciärer i Norra Storfjället. Ismassan är orienterad mot sydost i en ofullbordad nisch på fjället Mohtseretjåhkes (1 644 m ö.h.) östra sluttning. Fronten är högt uppdragen på fjällsidan, med glaciärsjön nedanför. Genom sitt läge är glaciären en mellanform av nisch- och dalglaciär. Betraktad från glaciärsjön kan Tärnaglaciären uppfattas som oansenlig. Men vid närmare påseende ger den mer än 20 meter höga isbräckan ett varierat och mäktigt intryck. Berghällarna framför isen är befriade från allt löst material, som ligger samlat i den tio meter breda och 15 meter höga sidomoränen. Den är dessutom flera hundra meter lång, och sträcker sig längs hela Tärnaglaciären upp mot Mohtseretjåhkes branta östsida. Detta visar med vilken kraft ett istäcke kan påverka underlaget. Forskarbesök 1910 Geologen Axel Gavelin utförde undersökningar i området omkring 1910. Då fanns glaciärfronten nere vid sjön, på nivån 1 070 m ö.h. I dag ligger den på 1 230 m ö.h., och har således dragit sig tillbaka ungefär 500 meter uppför sluttningen. Det omfattande isfall som fanns här tidigare, är också borta. För att möta ändrade klimatförhållanden, har Tärnaglaciären tvingats till den största reträtten inom Vindelfjällens naturreservat. Glaciärens läge på en brant sluttning gör den också mer känslig för yttre påverkan. Men om en omsvängning går mot ett kallare klimat, skulle Tärnaglaciären expandera snabbare än någon annan glaciär i området just genom sin stora höjdskillnad på en kort sträcka. Bågarna av ändmorän vid sjön nedanför glaciären visar att isen täckt sjöytan omkring 1910, i slutet av 1600-talet och omkring år 1150. Ändmoränen är den äldsta bevarade (daterbara) moränavsättning, som påträffats inom Vindelfjällens naturreservat. Den är drygt 3 000 år gammal. Referenser Lindgren, Fredrik & Strömgren, Mårten. Glaciärer i Västerbottensfjällen. Västerbotten 2002, nr 2 Se även Mohtseretjåhke Måskonåiveglaciären Södra Sytertoppen
Tärnan, Vallentuna

Tärnan, insjö i Össeby-Garn i Vallentuna kommun i Uppland. Tärnans vatten är fattigt på näring och därför klart och rent. Siktdjupet är gott. Tärnan ingår i Exerman-Hersby naturreservat tillsammans åtta andra sjöar: Lilla och Stora Harsjön, Norra och Södra Storsjön, Hersen, Malmsjön, Svulten och Mörtsjön. Naturreservatet som invigdes 2004 administreras gemensamt av kommunerna Vallentuna och Österåker. Tärnan liknar till formen en hästsko. Vid den västra viken ligger gården Tärnholm, vid den östra ligger resterna av Bromseby gård. Från Bromseby rinner flödet Pukebyån. Skogen runt sjön är artrik och gammal: mellan 110 och 160 år. Skogsfågel som tjäder, järpe, och hackspett lever i reservatet. Av insekter har påträffats mer än fyrtio hotade arter, liksom en mångfald mossor och lavar. Delavrinningsområde Tärnan ingår i delavrinningsområde (660797-164411) som SMHI kallar för Utloppet av Tärnan. Medelhöjden är 57 meter över havet och ytan är 13,6 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde Loån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (85 procent). Avrinningsområdet har 1,56 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 11,5 procent. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Gärs Gädda Löja Mört Sarv Se även Lista över insjöar i Vallentuna kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Tärnan på VISS Vallentuna kommun: Tärnanområdet med Exerman-Hersby naturreservat
Tåby kyrka

Tåby kyrka är en kyrkobyggnad i Tåby i Tåby socken i Östergötland. Den ligger på Vikbolandet 5 km nordost om Söderköping. Kyrkan tillhör Västra Vikbolandets församling i Linköpings stift. Historik Tidigare fanns här en medeltida stenkyrka. Stenar som tillhört den medeltida kyrkan, bl.a. dess stenaltare, finns i den nuvarande kyrkans grundsockel. På samma plats byggdes nya kyrkan 1788-1789. Den ritades av Jacob Wulff och uppfördes i nyklassicistisk stil, med en smalare sakristia i öster. Tornet färdigställdes 1819 i nära anslutning till Wulffs ritning från 1788. Inventarier En mycket gammal relief sannolikt utbruten ur ett altarskåp finns placerad över altaret i sakristian. Den framställer Jesu dop. Då dess tillverkningstid anses vara 1400-talet, är den en av de äldsta inventarierna i kyrkan. Altartavla av Pehr Hörberg från 1797. Predikstol från 1847 Orgel 1696: Orgelbyggare Johan Agerwall, Söderköping, (d. 1711) bygger det första kända orgelverket i Tåby kyrka. 1753: Orgelverket utökas till 6 orgelstämmor. 1847: Sven Nordström, Norra Solberga, bygger en ny mekanisk orgel med en manual och bihangspedal. Alla fasadpipor stumma. 1998-1999: Restaurering av Ålems orgelverkstad, Ålem. Kontrollant: kyrkomusiker Göran Grahn. Ursprunglig och nuvarande disposition: Bilder Källor Carl Fredric Broocman: Beskrifning Öfwer the i Öster-Götland Befintelige Städer, Slott, Sockne-Kyrkor, Soknar, Säterier, Öfwer-Officers-Boställen, Jernbruk och Prestegårdar, med mera, Tryckt i Norrköping, hos Johan Edman, år 1760. Sten L. Carlsson (1973). Sveriges kyrkorglar. Lund: Håkan Ohlssons förlag. ISBN 91-7114-046-8 Dag Edholm (1985). Orgelbyggare i Sverige 1600–1900 och deras verk. Stockholm: Proprius förlag. ISBN 91-7118-499-6 Einar Erici & R. Axel Unnerbäck (1988). Orgelinventarium. Stockholm: Proprius förlag. ISBN 91-7118-557-7 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson: Inventarium över svenska orglar 1989:II, Linköpings stift, Förlag Svenska orglar, Tostared 1990, ISSN 1100-2700 Tidskrift Orgelforum, 1999, nr 2, sid. 91, Svenska orgelsällskapet, ISSN 0280-0047 Fotnoter Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Kyrkobeskrivning med bilder. Tåby kyrka och socken 1760 enligt Carl Fredric Broocman. Antiqvarisk tidskrift för Sverige, andra delen (1867-1869), sid 91f, handlar om Tåby kyrka.
Södra Lommabuktens naturreservat

Södra Lommabukten är ett naturreservat vid Lommabukten i Burlövs och Lomma kommuner i Skåne län. Inom reservatet återfinns Tågarps hed och Alnarps fälad. En stor del av reservatet är Natura 2000-område. Flora och fauna Växter som finns inom området är bl.a. smalbladig käringtand, strandaster, havssälting, saltört, glasört, paddfot, dansk iris, tiggarranunkel och bitterkrassing. Referenser
Tånnö kyrka

Tånnö kyrka är en kyrkobyggnad i Värnamo kommun. Den är församlingskyrka i Tånnö församling, Växjö stift. Kyrkobyggnaden Den första kända kyrkan i Tånnö var en medeltida träkyrka. Den bestod enligt en teckning av Carl Georg Brunius av ett långhus med kor i öster och ett vapenhus i söder. I norr skymtar en utbyggnad som troligen är sakristia. Klockorna hade sin plats i en öppen klockstapel öster om kyrkan. I likhet med flera andra liknande ålderstigna kyrkor i stiftet blev den medeltida helgedomen till slut bristfällig och för trång. Så småningom enades socknen om att bygga en helt ny kyrka. Ritningar uppgjordes 1845 av Ludwig Hawerman vid Överintendentsämbetet. Ritningarna byggde på ett förslag utarbetat av byggmästaren C G Liliegren 1839. Uppdraget att leda byggnadsarbetet erhöll Andreas Bengtson, Voxtorp. Byggstarten skedde 1847. När den nya kyrkan var färdigbyggd revs den gamla kyrkan. Invigningen av den nya nyklassicistiska kyrkobyggnaden förrättades 1852 av biskop Christopher Isac Heurlin. Kyrkan som är uppförd i sten och tegel består av ett rektangulärt långhus och ett halvrunt kor i öster. Sakristian är belägen på norra sidan i anslutning till koret. Tornbyggnaden i väster är försett med en tidsenligt öppen lanternin krönt med ett kors. Interiören är av salkyrkotyp med ett trä tunnvalvstak. Inventarier Altartavlan är utförd av Louis Masreliez omkring år 1764 och skänkt till kyrkan 1854. Motivet är "Herdarnas tillbedjan". Altarring med svarvade balusterdockor. Predikstolen med uppgång från sakristian är utförd av snickaren Lindquist. Korgen är prydd med förgyllda symboler. Sluten bänkinredning. Orgelläktare med utsvängt mittstycke dekorerad med en lyra. Orgel 1866 byggde Carl Elfström, Ljungby en orgel till Tånnö nya kyrka med 6 stämmor. 1926 ersattes Elfströms orgel av ett nytt verk byggt av Gebrüder Rieger, Jägerndorf, Tjeckoslovakien med 12 stämmor. 1982 byggdes ett nytt orgelverk av Ingvar Johansson vid Västbo Orgelbyggeri i Långaryd. Orgeln är mekanisk. Referenser Noter Tryckta källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Kyrkobyggnader 1760-1860 Del 2 Småland och Öland. Sid 316-318 Utgiven av Riksantikvarieämbetet och Kungl vitterhets historie och antikvitets akademin. Förlag: Almqvist & Wiksell International , Stockholm 1993 ISBN 91-7192-821-9 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 363. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Riksantikvarieämbetet, Tånnö kyrka Wikimedia Commons har media som rör Tånnö kyrka.
Tåns kyrkogård

Tåns kyrkogård är en begravningsplats vid Danska vägen, Ingeborgsgatan och Sankt Pauligatan i stadsdelen Lunden i Göteborg. Begravningsplatsen invigdes 1867 och har cirka 820 gravar. 2009 anlades två nya kvarter med plats för ett hundratal urngravar. Namnet Tån härstammar från ordet tun vilket var det område intill inägorna där man släppte ut kreaturen på bete. Källor ”Aktuellt”. Svenska kyrkan i Göteborg. Arkiverad från originalet den 18 april 2013. https://archive.is/20130418181203/http://www.svenskakyrkan.se/default.aspx?id=638359. Läst 13 februari 2011. Noter Externa länkar Officiell webbplats
Tåsjö kyrka

Tåsjö kyrka är en kyrkobyggnad i Kyrktåsjö i Strömsunds kommun. Den är församlingskyrka i Tåsjö församling, Härnösands stift. Kyrkobyggnaden Ett kapell började uppföras vid Tåsjön år 1762, och det togs i bruk 1773. Ett torn byggdes till år 1800. Kapellet revs 1881. Den nuvarande träkyrkan, som ligger några kilometer väster om det tidigare kapellet, uppfördes åren 1872–1878 efter ritningar av arkitekt Emil Viktor Langlet. Byggnaden består av en treskeppig basilika med ett brett och kort långhus. I öster finns en sakristia med två våningar och i väster ett kyrktorn som kröns av en åttakantig lanternin. En ombyggnad genomfördes 1957, under ledning av Nils Grafström, då långsidornas förstugor avlägsnades. Inventarier Predikstolen är troligen samtida med tidigare kapell. 1815 bemålades predikstolen av Mårten Olofsson från Hallen.[källa behövs] År 2001 byggde Grönlunds Orgelbyggeri en helt ny orgel. Orgeln har två manualer och pedal och är byggd med mekanisk traktur och registratur. Den är en rekonstruktion av orgeln i Jesuskirken, Köpenhamn, uppförd av Aristide Cavaillé-Coll 1890. För att komma förlagan så nära som möjligt gjorde orgelbyggeriet kopior av vissa pipor i Jesuskirken, och satte in dessa i orgeln i stället för originalpiporna, varefter kopiorna intonerades så att de klangligt smälte in i originalorgeln. Sedan togs de nyintonerade piporna till Gammelstad och fick tjäna som förlaga vid tillverkningen av övriga pipor. Detta arbetssätt förorsakade extra kostnader, men genom att Grönlunds fick bygga ytterligare en replik i Vist kyrka i Östergötland blev styckepriset ungefär som för en orgel byggd på normalt sätt. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 637. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Bilder från kyrkokartan.se Strömsunds pastorat
Tåstarp Church

Tåstarp Church (Swedish: Tåstarps kyrka) is a medieval church in Tåstarp, Ängelholm Municipality in the province of Skåne, Sweden. History and architecture Tåstarp Church was built c. 1200. The oldest parts are the nave, chancel and apse. During the 15th century, the earlier ceilings were replaced with vaults in the nave and chancel. The church was somewhat enlarged towards the west in the 18th century, and the tower built 1829. The church was renovated in 1916 under the guidance of architect Theodor Wåhlin. The oldest item in the church is the baptismal font, which dates to the construction of the church. A rood cross from c. 1500 hangs in the chancel. The altarpiece is a composite artwork, with a framework from the 17th century and paintings from 1776. The pulpit is from 1619. Fragmentary remains of medieval murals are also preserved in the church. References External links Media related to Tåstarps kyrka at Wikimedia Commons
Tåstarps kyrka

Tåstarps kyrka är en kyrkobyggnad som ligger mitt i Tåstarp på vägen mellan Munka-Ljungby och Hjärnarp utanför Ängelholm. Den tillhör Hjärnarp-Tåstarps församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Äldsta delarna av kyrkan härstammar från romansk tid, omkring år 1200 och var sannolikt byggd av munkar från Herrevads kloster. Ursprungligen bestod kyrkan av ett långhus med ett lägre och smalare kor samt en halvrund absid längst i öster. Vid långhusets södra sida fanns ett vapenhus med ingång till kyrkorummet. Under 1400-talet försågs innertaket med valv. Under 1700-talet förlängdes kyrkan åt väster. 1829 uppfördes ett kyrktorn av gråsten som ersatte en tidigare klockstapel. Vid en omfattande renovering 1951 togs gamla målningar fram, däribland två solkors på norra väggen från kyrkans invigning omkring år 1200. Intill kyrkan ligger en forntida offerplats. Inventarier Dopfunten av sandsten är samtida med kyrkan. Funten har huggna vädurs- och människohuvuden på foten och en rund cuppa. Ett åttakantigt dopfat av mässing härstammar från 1600-talet. Ett triumfkrucifix härstammar från medeltiden. Altaruppsatsen är från 1600-talet och är ombyggd 1776. Den består av snidade träkolonner och har målningar med tre motiv från Jesu lidandes historia. I övre fältet skildras Jesu uppståndelse och i de båda nedre fälten skildras Jesu bönekamp i Getsemane samt korsfästelsen. På predikstolen står årtalet 1619 samt dåvarande danske kungens namnchiffer (C IV) vilket syftar på Christian den fjärde. Troligen är 1619 predikstolens tillverkningsår. Korgens bildfält har skulpturer som symboliserar de fyra evangelisterna. I kyrktornet hänger två klockor. Storklockan är från 1775 och lillklockan från 1833. En mycket gammal fattigbössa finns i vapenhuset. Orgel 1853 byggde Johan Nikolaus Söderling, Göteborg en orgel med 6 stämmor. 1932 byggde Th Frobenius & Co, Lyngby, Danmark en orgel. Den nuvarande orgeln byggdes 1978 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel. Bildgalleri Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 441, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Carl-Bertil Eiman & Curt Olsson: Kyrkan i Tåstarp restes på offermark Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Åsbo Släkt- och Folklivsforskare Externa länkar Hjärnarp-Tåstarps församling Wikimedia Commons har media som rör Tåstarps kyrka.
Töcksmarks kyrka

Töcksmarks kyrka är en kyrkobyggnad som hör till Töcksmarks församling i Karlstads stift. Kyrkan ligger på en udde i sjön Töck, i västra delen av samhället Töcksfors, omkring fem kilometer från norska gränsen. Medeltidskyrkan På samma plats där nuvarande kyrka ligger fanns en medeltida träkyrka. Enligt ett visitationsprotokoll från 1717 var den en långhuskyrka, utvändigt beklädd med spån och tjärstruken. På långhusets vardera sida fanns fyra rundbågade fönster som satt relativt högt upp. Tornet var högt och spetsigt och hade en kyrkklocka. 1764 utökades kyrkan med korsarmar. I början av 1800-talet var kyrkan i så dåligt skick att man lät riva den och bygga en ny. Nuvarande kyrka Nuvarande kyrka uppfördes 1819 - 1821 i liggtimmer som en korskyrka med tresidigt avslutat kor i öster och kyrktorn i väster. En separat sakristia tillbyggdes först på 1880-talet i vinkeln mellan norra och östra korsarmen. 1981 ersattes den av nuvarande sakristia. Huvudingången ligger i väster och går via tornets bottenvåning. Ännu en ingång finns på den södra korsarmsgaveln. Kyrkans exteriör är tämligen välbevarad. Den stående panelen är vitmålad under skiffertäckta sadeltak. Kyrktornet är avtrappat i tre språng och täcks av skiffertak. Högst upp finns en lanternin krönt av ett kors med kulor och stavar. Under lanterninen finns en avsats med fyra urtavlor - en urtavla åt varje väderstreck. Kyrkorummet täcks av två korsade tunnvalv med slätpanel och profilerad taklist. Vid restaureringen 1924 - 1925 framtogs dekorativa och figurativa målningar från byggnadstiden i valven och kring fönsteröppningarna. Inventarier Dopfunten av täljsten är daterad till mitten av 1100-talet. Den har fyrkantig cuppa med rundade hörn och står på fyra ben. I dopfuntens mitt finns uttömningshål. Nattvardskärlets fot är från 1500-talet. Tillhörande paten är troligen från 1600-talet. En mässhake i svart sammet är från 1800-talet. Ett rökelsekar av malm är från 1200-talet. Altaruppsatsen är ursprungligen ett barockarbete från 1730-talet, men kompletterades 1819 med ny underdel, skulpterad av bonden Olof Persson i Östervallskog, som också förfärdigade två basunblåsande änglar. Predikstolen tillverkades 1859 av Anders Andersson i Stenbyn. Orgel Man använde innan 1946 års orgel ett harmonium. Nuvarande orgel är byggd av H Lindegren, Göteborg och installerades 1947. Orgeln är mekanisk och har 13 stämmor, två manualer samt pedal. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 579, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Länsstyrelsen Värmland Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Töcksmarks kyrka.
Töftedals kyrka

Töftedals kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2010 tillhör Dals-Eds församling (tidigare Töftedals församling) i Karlstads stift. Den ligger i Töftedals socken i Dals-Eds kommun. Kyrkobyggnaden Den första kyrkan på platsen var troligen uppförd på medeltiden. Nuvarande träkyrka uppfördes åren 1748-1749. Ett kyrktorn byggdes till 1793 och nuvarande sakristia tillkom 1915. Kyrkan har en stomme av liggtimmer och består av långhus med tresidigt avslutat kor i öster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Vid långhusets västra kortsida finns kyrktorn med vapenhus. Ingångar finns på tornets västra sida och sakristians östra sida. Ytterväggarna är klädda med vitmålad stående panel. Yttertaket är belagt med skiffer. Inventarier Dopfunt av täljsten från 1200-talet. Höjd 85 cm, numera i tre delar. Cuppan är cylindrisk med ett kort skaft och har överst och nederst repstavar. I mitten finns ett mellanstycke med rundstav som nytillverkades 1950. Foten har två koncentriska skivor och ett cylindriskt skaft utan ornamentik. Utömningshål finns i funtens mitt. Föremålen har inga stora skador, men de äldre delarana jämnades och avslipades vid restaureringen 1950. Predikstolen är troligen från 1500-talet. Altaruppsatsen är från 1898 och har två tavlor utförda 1950 av konstnär Gunnar Erik Ström. På norra korväggen hänger tidigare altartavla från 1898. Klockor Lillklockan är av en tidig 1200-talstyp, som erinrar om den i Nössemarks kyrka. Den saknar inskrifter och har endast ett smalt tomt skriftband. Orglar Den pneumatiska orgeln på läktaren i väster är tillverkad 1921 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB, Göteborg. Den renoverades och omdisponerades 1980 av Gunnar Carlsson , Borlänge, men är ändå den äldsta förhållandevis intakta Hammarbergorgeln i Karlstads stift, där endast två stämmor har bytts ut. Instrumentet har sex stämmor fördelade på manual och pedal. Den har fasta kombinationer. Referenser Bergström, Lars (2008). Kyrkor i Karlstads stift inventerade 2002-2005. Del 3, Bengtsfors, Dals-Ed, Färglanda, Mellerud, Vänersborg och Åmåls kommuner. Värmlands museums skriftserie, 0284-3722 ; 34. Karlstad: Värmlands museum. sid. 57-59. Libris 11280681. ISBN 9185224731. https://web.archive.org/web/20100818215922/http://www.varmlandsmuseum.se/1/1.0.1.0/348/Dalsland_.pdf Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 598. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Töftedals kyrka.