Alingsås kommun

Alingsås kommun är en kommun i Västra Götalands län, i före detta Älvsborgs län. Centralort är Alingsås. Administrativ historik Kommunens område motsvarar socknarna: Alingsås, Bälinge, Erska, Hemsjö, Långared, Magra, Rödene, Stora Mellby (huvuddelen) och Ödenäs samt en mindre del av Östads socken. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn, dock en gemensam för Alingsås och Rödene kallad Alingsås landsförsamlings och Rödene landskommun. Alingsås stad bildad 1619, stadskommun från 1863, låg även den inom kommunens nuvarande område. Vid kommunreformen 1952 skedde olika sammanslagningar av kommunerna och storkommunerna Bjärke landskommun och Hemsjö landskommun bildades. 1955 överfördes området Bälinge från Vårgårda landskommun till Alingsås stad. Alingsås kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom ombildning av stadskommunen Alingsås stad. 1974 införlivades Hemsjö kommun och huvuddelen av Bjärke kommun. 1975 överfördes från Lerums kommun den nordligaste delen av Östads socken (Brobacka och Österäng med omnejd), jämte norra delen av Östads by (Östads säteri med omnejd, tidigare kallat Överbyn). Kommunen ingår sedan bildandet i Alingsås tingsrätts domsaga. Alingsås kommun räknas sedan den 1 januari 2005 som en del av Storgöteborg. Geografi Alingsås kommun är belägen i de västra delarna av landskapet Västergötland. Kommunen gränsar i väster till Lerums kommun, Ale kommun, Trollhättans kommun, samt två mindre enklaver av Lilla Edets kommun i före detta Älvsborgs län, i norr till Grästorps kommun i före detta Skaraborgs län, i norr och öster till Essunga kommun i före detta Skaraborgs län och i öster även Vårgårda kommun i före detta Älvsborgs län samt i söder till Bollebygds kommun också i före detta Älvsborgs län. Genom kommunen rinner Säveån. Topografi och hydrografi Alingsås kommun utgörs till största delen av det skogs- och sjölandskap som präglar södra Västergötland. Det bryts dock av något av jordbrukslandskap längs Säveån nordost om centralorten, upp mot Varaslätten. Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket. I Alingsås kommun finns över 150 namngivna sjöar och tjärnar. Några av de större listas i tabellen nedan. Administrativ indelning Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i Alingsås församling, Bjärke församling (ligger även i Trollhättans kommun), Hemsjö församling samt Ödenäs församling. Från 2016 indelas kommunen i distrikten Alingsås, Erska, Hemsjö, Långared, Magra, Stora Mellby och Ödenäs. Tätorter Vid tätortsavgränsningen av Statistiska centralbyrån den 31 december 2023 fanns det tio tätorter i Alingsås kommun. Centralorten är i fet stil. Tätorten Ingared var delad på två kommuner: Lerums kommun och Alingsås kommun. Styre och politik Styre Kommunfullmäktige Presidium Lista över kommunfullmäktiges presidium Källor: Mandatfördelning 1970–2022 Antalet mandat i kommunfullmäktige var 39 i valet 1970 och 49 från valet 1973 till och med valet 1985. Från valet 1988 ökade antalet mandat till 51. Största partiet i kommunfullmäktige har i samtliga val varit Socialdemokraterna. Näst största parti var Folkpartiet (sedan 2015 Liberalerna) i valen 1970 och 2002, Centerpartiet i valen 1973-1979 samt Moderaterna i valen 1982-1998 och 2006-2022. Samtliga av Sveriges åtta riksdagspartier finns representerade i Alingsås kommunfullmäktige. Utöver dem satt Ny demokrati i fullmäktige efter valen 1991 och 1994. Nämnder Kommunstyrelse Källa: Lista över kommunstyrelsens ordförande Övriga nämnder Källa: Kommunalförbund Alingsås kommun är medlem i två kommunalförbund. Alingsås och Vårgårda Räddningstjänstförbund (AVRF) Göteborgsregionens kommunalförbund (GR) Internationella relationer Kultur- och utbildningsnämnden ansvarar för samarbetet med kommunens vänorter. Alingsås har sex vänorter. I det nordiska samarbetet finns vänorterna Tårnby i Danmark och Skedsmo i Norge. Vänortssamarbete bedrivs även med Leisi i Estland, Mont-de-Marsan i Frankrike, Kartong i Gambia och Ocotal, Nicaragua. Exempel på samarbete med orterna är Västra bodarna skola som har samarbete och fadderbarn i Kartong. Ekonomi och infrastruktur Näringsliv Kommunens tidigare blomstrande textilindustri har nästan helt försvunnit, och tillverkningsindustrin är nu dominerad av verkstadssektorn. Förutom flera småföretag finns det även några större anläggningar i centralorten, såsom ABB Kabeldon AB som specialiserar sig på elkablar och kabelskåp. Andra betydande privata arbetsgivare inkluderar Alingsås stormarknad AB och ISS Facility Services AB inom tjänstesektorn. Kommunen själv och Västra Götalandsregionen, särskilt genom länslasarettet, är de största enskilda arbetsgivarna i området. Infrastruktur Transporter Kommunen ligger längs E20 och Västra stambanan som genomkorsar kommunen från sydväst mot öster. Norra delen av kommunen genomkorsas av riksväg 42 i öst-västlig riktning medan kommunens västra del genomkorsas av länsväg 190 i nord-sydlig riktning. Mellan Anten och Mjörn avtar länsväg 180 åt sydöst genom Alingsås. Västgötabanan invigdes år 1900. En del av den smalspåriga järnvägssträckan, Anten-Gräfsnäs, används sedan 1965 som museijärnväg. Genom kommunen går också Västra stambanan som började byggas den 30 april 1856 i Skaveryd strax utanför Alingsås. Hela sträckan Göteborg–Stockholm stod färdig hösten 1862. Under 1910-talet byggdes banan ut, på vissa delar, med dubbelspår och 1916 kunde järnvägen tas i bruk fram till Norsesund. Banan elektrifierades 1923. Därefter har inga större förändringar av järnvägen gjorts i kommun. Stambanan trafikeras av fjärrtåg SJ och VR som stannar vid Alingsås station, vilket även regiontågen Västtågen gör på väg mot Vårgårda och Skövde samt Göteborgs pendeltåg med stopp vid Norsesunds station, Västerbodarna och Alingsås. Befolkning Demografi Befolkningsutveckling Kommunen har 42 869 invånare (31 mars 2026), vilket placerar den på 63:e plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner. Kultur Kulturarv Mellbydalen kallas även Kvarnarnas dal, ett område där det troligen stod ett 100-tal väderkvarnar på 1800-talet. När Sverige fick utbyggd elektricitet under 1900-talet övergavs de flesta kvarnarna, men några har räddats och restaurerats. Ett annat kulturarv är Gräfsnäs slott, idag en ruin. Slottet uppfördes på 1550-talet men brann tre gånger, senast 1834. Slottet lämnades därefter att förfalla och kvar är ruinen. Kommunvapen Blasonering: I fält av silver en på grön mark framför en uppväxande grön ek gående röd hjort med horn, tunga och klövar av guld. Vapnet fastställdes för Alingsås stad 1953, men går tillbaka på ett sigill från 1630-talet. Det registrerades för kommunen av PRV 1974. Se även Personer med anknytning till Alingsås kommun Naturreservat i Alingsås kommun AB Alingsås Rådhus Källor Valmyndigheten Noter Externa länkar Alingsås kommun Wikimedia Commons har media som rör Alingsås kommun.