NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vänge kyrka, Gotland

Vänge kyrka är en kyrka i Vänge på Gotland. Den tillhör Vänge församling i Visby stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan är uppförd av sten under medeltiden. Planen består av ett rektangulärt långhus, ett smalare rakt avslutat kor i öster, ett kyrktorn i väster samt en sakristia på norra sidan. Tornet uppfördes ursprungligen till en romansk kärnkyrka omkring 1200. Under 1200-talets senare hälft byggdes det befintliga långhuset och koret. Sakristian tillfogades 1866 efter ritningar av A.W. Lundberg. De tre kraftiga strävpelarna i norr och söder tillkom troligen före 1700-talet. Den äldre kyrkan var en så kallad "ikonisk kyrka" och bevarade reliefstenar, tillskrivna Byzantios, återfinns inmurade i främst korets sydfasad. Grundmurar från denna kyrka påträffades vid en restaurering 1947-1950 utförd av arkitekt Erik Fant. Byggnadshistorien avspeglar sig tydligt i exteriören där det romanska tornet verkar oproportionerligt litet mot det gotiska långhuset. Tornet kröns av en åttkantig spira med klockvåning under skärmtak. Långhuset och det något lägre koret täcks av branta sadeltak. Kyrkan har fyra portaler, och södra långhusportalen har rikast utformning med bland annat reliefstenar från den tidigare kyrkan inmurade i vimpergen. Fönsteröppningarna har behållit sin ursprungliga långsmala form. Det enskeppiga långhuset täcks invändigt av två kryssvalv, delade genom en bred gördelbåge. En vid, spetsig triumfbåge leder till koret med sitt tregruppsfönster i öster. I väster leder en mindre muröppning till ringkammaren. Kor och ringkammare täcks av varsitt kryssvalv. Kalkmålningar från 1300-talet finns i koret. Inventarier Dopfunten av huggen sten är mycket välbevarad. Den tillverkades på 1100-talet av mästaren Hegvald. Triumfkrucifixet från 1100-talet är fäst på ett kors från 1200-talet. Predikstolen sattes upp 1777 av Nils Fries och målades 1778 av Johan Weller. Orgel Orgeln byggdes 1957 av Nils Hammarberg i Göteborg. Orgeln är mekanisk och fasaden är ritad av Jörgen Fåk, Stockholm. Bildgalleri Källor och information Litteratur Roosval, Johnny (1952). Kyrkor i Halla ting : södra delen. Sveriges kyrkor, 99-0108065-7 Sveriges kyrkor ; 68. Gotland ; 4:3. Stockholm: Generalstabens litografiska anst. sid. 409-458. Libris 19512810. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6913 Våra kyrkor. sidan 686. Klarkullens förlag. Västervik. 1990. ISBN 91-971561-0-8. Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Bebyggelseregistrets byggnadspresentation (Fritt material varifrån denna artikel till viss del är hämtad) Vänge församling Guteinfo På Gotland Orgelanders Wikimedia Commons har media som rör Vänge kyrka.
Herrenhaus Alster

Das Herrenhaus Alster liegt in der schwedischen Gemeinde Karlstad am Rande der Stadt Karlstad. Das Gut wurde das erste Mal 1397 in Dokumenten erwähnt. Das heutige Gebäude geht auf einen Neubau nach einem umfassenden Brand 1760 zurück, wurde aber 1839 nach Plänen des Architekten Johan Fredrik Åbom in neoklassizistischem Stil umgebaut. Das Herrenhaus Alster ist vor allem als Geburtsort des Dichters Gustav Fröding bekannt. Es beherbergt heute ein Fröding-Museum und in den Seitengebäuden kleinere Kunstausstellungen und eine Galerie. Weblinks Kommunale Seite über den Alsters herrgård
Alsters herrgård

Alsters herrgård är en herrgårdsbyggnad i Alster, Karlstads kommun i Värmlands län. Det är födelseplatsen för diktaren Gustaf Fröding, som föddes på herrgården den 22 augusti 1860. Alsters herrgård drivs idag som en minnesgård över Gustaf Fröding och är öppen för allmänheten dagligen i maj–september. Ett flertal verksamheter finns i anslutning till herrgården, såsom café, butiker och utställningar. Nära Alsters herrgård rinner Alsterån ut i Vänern. Historik Det äldsta bevarade dokumentet som nämner Alsters herrgård är daterat till 1397 och under 1500-talet tillhörde det först drottning Margareta Eriksdotter (Leijonhufvud) och kung Gustav Vasa och senare hans son hertig Karl – Karlstads grundare. Huvudbyggnaden var då av sten och låg där östra flygeln står idag. På 1760-talet brann gården och den återuppfördes 1772 på sin nuvarande plats. Herrgårdsbyggnaden var då faluröd med endast ett våningsplan, men en andra våning byggdes till 1787. Brukspatron Jan Fröding – Gustaf Frödings farfar – köpte Alsters herrgård 1837 och lät renovera byggnaden i nyklassicistisk stil efter ritningar av arkitekten Johan Fredrik Åbom. Herrgården blev då vitmålad och är så än idag. Kvar från denna tid finns fyra kakelugnar och en panoramatapet på andra våningen. 1928 köptes gården av överläkaren vid Karlstads centrallasarett, Per Clarholm, och vid hans död 1942 donerades den till landstinget som drev herrgården som ett konvalescenthem fram till 1968. Minnesgården över Gustaf Fröding öppnades 1976. Pjäser i urval 2007 Shirley Valentine, av Willy Russell, Lena Wallman-Alster 2007 Sjung vackert om kärlek, av Gottfried Grafström, Värmlandsteatern 2006 Svek, av Harold Pinter, Värmlandsteatern 2005 Ett dockhem, av Henrik Ibsen, Värmlandsteatern Galleri Källor Karlstads kommun Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Alsters herrgård.
Herrenhaus Hellekis

Das Herrenhaus Hellekis liegt etwa 35 Kilometer südwestlich der schwedischen Stadt Mariestad am Ufer des Vänersees. Hellekis zählt zu den besten Beispielen von Herrenhäusern im spätgustavianischen Stil in der Provinz Västergötland. Das Gut Hellekis wurde das erste Mal im 14. Jahrhundert erwähnt. 1698 wurde nach einer Feuersbrunst ein Herrenhaus aus Stein errichtet. Durch einen umfassenden Um- und Zubau nach Plänen des Architekten Olof Tempelman entstand 1791 das heutige Herrenhaus. Es ist von einem großen Park umgeben, der für seine im Norden seltenen Laubbäume bekannt ist.
Hellekis säteri

Hellekis säteri är en herrgård vid Hällekis i Götene kommun. Hellekis säteri ligger 35 kilometer sydväst om Mariestad vid Vänern. Hellekis räknas till ett av de bästa exemplen på herrgårdar i sengustaviansk stil i Västergötland. Hellekis omnämndes första gången 1473 då den var ett säteri för frälsemannen Björn Bengtsson. Gården övergick sedan i Hällekisättens ägo och därefter gick den till adelsätten Posse som ägde godset fram till 1818. Det var under en period indraget till kronan efter att dess dåvarande ägare Jöran Knutsson Posse blivit förklarad landsförrädare. Godset återlämnades då sonen Knut Posse återvände till Sverige från Polen. 1913 blev Skånska Cement ägare till Hellekis. Under 1930-talet övergick Hellekis till greve Wilhelm Klingspor, och hans ättlingar har därefter ärvt honom. Efter en eldsvåda 1698 uppfördes en herrgård av sten. Vid en omfattande om- och tillbyggnad efter ritningar av arkitekten Olof Tempelman tillkom den nuvarande herrgården 1791, då den ägdes och brukades av Nils Posse. Den är omgiven av en stor park, som är känd för sina ovanliga lövträd. Under 1900-talet ägdes gården av greve Carl-Gustaf Klingspor, och hans hustru Lillemor Mannerheim hade sin ateljé där. Se även Äldre svenska frälsesläkter Källor Noter Litteratur Svenskt handbiografiskt lexikon, 1906 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hellekis säteri.﻿ Officiell webbplats ”Hellekis säteri”. Suecia antiqua et hodierna, tredje bandet. Kungliga biblioteket. https://suecia.kb.se/F/?func=find-c&ccl_term=wso+%3D+csaml&local_base=sah.
Almtunakyrkan

Almtunakyrkan är en kyrkobyggnad som tillhör Domkyrkoförsamlingen i Uppsala. Kyrkan ligger i kvarteret Liljan i Fålhagen, strax öster om Vaksala torg. Kyrkobyggnaden Byggnaden är uppförd i mörkrött tegel med inredning av japansk ek. Den ritades av arkitekt Peter Celsing och stod färdigbyggd 1959. Anläggningen består av ett kyrkorum i norr, ett bostadshus i söder samt ett församlingshem undertill i suterrängplanet. Kyrkorummet är ganska dunkelt och ska påminna om de gamla klosterkyrkorna. Vid ena väggen finns ett stort glasparti. Kyrkorummets tak har tre längsgående tunnvalv av träpanel. Altartavlan är en triptyk från 1963 av konstnären Ragnar Johansson (1913–1997). Under fastan hänger här ett annat verk av samme konstnär. Höger om altaret finns en predikstol av trä i kubisk form. I kyrkorummet finns även en ambo. Dopfunten av granit är tillverkad efter ritningar av skulptör Sivert Lindblom. På muren vid anläggningens står en skulptur av konstnären Eric Ståhl som kallas "Pilgrimen". Skulpturen tillkom år 1979. Orgel Orgeln byggdes 1959 av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad och är mekanisk med slejflådor. Tonomfånget är på 56/30. Orgelskåpet kan tillslutas med två dörrar. Bildgalleri Referenser Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Noter Externa länkar Uppsala domkyrkoförsamling Wikimedia Commons har media som rör Almtunakyrkan.
Alnö gravkapell

Alnö gravkapell är ett gravkapell som tillhör Alnö församling i Härnösands stift. Kapellet ligger drygt 200 meter söder om Alnö nya kyrka på begravningsplatsen där. Gravkapellet ritades av Sundsvalls dåvarande stadsarkitekt Natanael Källander och uppfördes 1905 i jugendstil. Källor
Kvismaren

Kvismaren ist ein 780 Hektar umfassendes Naturschutzgebiet in Schweden in der historischen Region Närke südöstlich der Stadt Örebro. Es besteht aus dem westlichen und dem östlichen Kvismaresee mit umliegendem Röhricht und Weiden sowie Feuchtwiesen, Rinderweiden und Wald. Die beiden Seen entstanden im 19. Jahrhundert durch ein Entwässerungsprojekt im Bereich des früheren, heute nach Örebro eingemeindeten Tätorts Mosås. Südlich der auch rysjön und fågelsjön genannten Gewässer fließt der insgesamt 71 Kilometer lange Kvismarekanal, der von nördlich Vretstorp bis zur Mündung in den Hjälmaren bei Segersjö reicht und somit weit über das Ramsargebiet hinaus. Wat- und Entenvögel (Enten, Gänse, Schwäne) finden sich in großen Mengen, insbesondere die Waldsaatgans. Schlangen überwintern vorzugsweise auf der Landbrücke Öby kulle zwischen beiden Seen. Besucher haben Zugang zu einem Beobachtungsturm. Zur Milderung von Überschwemmungen wird der Wasserstand reguliert. Der Vogelschutz und die Vogelbeobachtung haben in dem Natura-2000-Gebiet einen besonderen Stellenwert. Die Vogelwarte beringt eine sechsstellige Zahl von Individuen aus etwa 160 Arten, darunter Ohrentaucher, Berghänfling, Singschwan, Wanderfalke, Wintergoldhähnchen, Eisente, Zwergsäger, Kiebitz, Kornweihe oder Graureiher. Nach Renaturierungsmaßnahmen in den 1980er Jahren fand sich eine zunehmende Zahl von Kranichen auf dem Rastplatz ein. Weblinks Kvismare fågelstation Kvismaren (Memento vom 25. März 2016 im Internet Archive) auf kraniche.de Einzelnachweise
Kvismaren (naturreservat)

Kvismaren är ett naturreservat 2 mil utanför Örebro i Hallsbergs, Kumla och Örebro kommuner. På området, som är uppdelat i Östra och Västra Kvismaren, finns en fågelstation där över 250 000 fåglar av ca 160 arter ringmärkts. I samband med Hjälmarsänkningen och sänkningen av Mosjön, reducerades de tidigare insjöarna Östra och Västra Kvismaren till våtmarker. Den torrlagda åkerjorden sjönk också så småningom ihop och kom att ligga sju decimeter lägre än direkt efter sänkningen, vilket ledde till översvämningar. År 1953 rensades Kvismare kanal upp. Man byggde även en skyddsvall utmed Östra Kvismarens norra sida. Denna kompletterades 1959 och 1960 med en sydlig vall utmed Kvismare kanals norra kant. Därvid återuppstod delvis Östra Kvismaren som Fågelsjön. Av Kvismaresjörana återstår idag Rysjön (0,782 km²), som utgör resten av Västra Kvismaren, och Fågelsjön (0,768 km²). Sjöarna genomflyts av Kvismare kanal, som i öster mynnar i Hjälmaren. Öby kulle på landtungan mellan Västra och Östra Kvismaren är ett naturreservat, känt bl.a. för förekomst av ormar. Se även Oset Rynningeviken Tysslingen Referenser Länsstyrelsen om Naturreservatet Kvismaren Kvismare fågelstation
Abborragyl (Södra Rimshult, Almundsryd, Småland)

Abborragyl är en liten sjö i byn Södra Rimshult, Almundsryds socken, Tingsryds kommun i Småland. Den ligger, omgiven av skog, en kilometer öster om bykärnan i sydöstra delen av socknen. Sjön har en area på 0,0937 kvadratkilometer och ligger 126 meter över havet. Avrinningsområden Abborragyl har inga stora inflöden. Avflödet rinner österut till sjön Mien via Ällsjön och Lunksjön. Sjön ingår i delavrinningsområde (625551-143659) som SMHI kallar för "Mynnar i Mien", vilket i sin tur ingår i Mieåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Tingsryds kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Abborragyl på VISS
Abborragyl (Skåramåla, Almundsryd, Småland)

Abborragyl är en liten sjö i byn Skåramåla, Almundsryds socken, Tingsryds kommun i Småland. Sjön, som är omgiven av skog, har inga stora inflöden. Avflödet rinner söderut där vattnet efter en knapp kilometer når Mörrumsån. Abborragyl ingår i Mörrumsåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Tingsryds kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborragöl (Ekeberga socken, Småland)

Abborragöl är en sjö i Lessebo kommun i Småland och ingår i Ljungbyåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Lessebo kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborragöl (Tingsås socken, Småland)

Abborragöl är en sjö i Tingsryds kommun i Småland och ingår i Mieåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Tingsryds kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborragölen (Fagerhults socken, Småland)

Abborragölen är en sjö i Högsby kommun i Småland och ingår i Emåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Högsby kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborrasjön (Kyrkhults socken, Blekinge, 624471-143063)

Abborrasjön är en sjö i Olofströms kommun i Blekinge och ingår i Mörrumsån-Skräbeåns kustområde. Sjön är 7,1 meter djup, har en yta på 0,05 kvadratkilometer och är belägen 120 meter över havet. Se även Lista över insjöar i Olofströms kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborrasjön (Kyrkhults socken, Blekinge, 624812-142071)

Abborrasjön är en sjö i Olofströms kommun i Blekinge och ingår i Skräbeåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Olofströms kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborrasjön (Rya socken, Skåne)

Abborrasjön är en sjö i Örkelljunga kommun i Skåne och ingår i Rönne ås huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Örkelljunga kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborrasjön (Slättåkra socken, Halland)

Abborrasjön är en sjö i Halmstads kommun i Halland och ingår i Suseåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0594 kvadratkilometer och ligger 172,2 meter över havet. Delavrinningsområde Abborrasjön ingår i det delavrinningsområde (631573-132297) som SMHI kallar för Mynnar i Suseån. Medelhöjden är 140 meter över havet och ytan är 21,12 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Slien som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 38 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (92 procent). Avrinningsområdet har 0,63 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 3 procent. Se även Lista över insjöar i Halmstads kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Abborrasjön på VISS
Abborrasjön (Tiveds socken, Västergötland)

Abborrasjön är en sjö i Laxå kommun i Västergötland och ingår i Motala ströms huvudavrinningsområde. Abborrasjön ligger i Tivedens nationalpark (västra) Natura 2000-område. Se även Lista över insjöar i Laxå kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborrasjön (Tåssjö socken, Skåne)

Abborrasjön är en sjö i Ängelholms kommun i Skåne och ingår i Rönne ås huvudavrinningsområde. Vid sjöns norra sida ligger Tåssjö kyrka och öster om sjön ligger Kyrkesjön. En halv kilometer norr om Abborrasjön ligger Rössjöns södra strand. Genom en kort och liten bäck rinner vatten från Abborrasjön till Kyrkesjön. Se även Lista över insjöar i Ängelholms kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Wikimedia Commons har media som rör Abborrasjön.
Abborrasjön (Vrå socken, Småland)

Abborrasjön är en sjö i Ljungby kommun i Småland och ingår i Lagans huvudavrinningsområde. Sjöns area är 0,014 kvadratkilometer och den är belägen 170 meter över havet. Se även Lista över insjöar i Ljungby kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborrasjön (Örkeneds socken, Skåne)

Abborrasjön är en sjö i Osby kommun i Skåne och ingår i Skräbeåns huvudavrinningsområde. Sjön är 4,5 meter djup, har en yta på 0,106 kvadratkilometer och är belägen 137,3 meter över havet. Vid provfiske har abborre, gädda, mört och sutare fångats i sjön. Delavrinningsområde Abborrasjön ingår i det delavrinningsområde (625120-141156) som SMHI kallar för Utloppet av Ubbasjön. Medelhöjden är 138 meter över havet och ytan är 11,18 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 44,17 kvadratkilometer. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 62 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (77 procent). Avrinningsområdet har 0,39 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 3,5 procent. Se även Lista över insjöar i Osby kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Abborrasjön på VISS
Abborregöl (Fliseryds socken, Småland)

Abborregöl är en sjö i Mönsterås kommun i Småland och ingår i Emåns huvudavrinningsområde. Sjön är 6 meter djup, har en yta på 0,014 kvadratkilometer och är belägen 71 meter över havet. Vid provfiske har abborre, gädda och mört fångats i sjön. Se även Lista över insjöar i Mönsterås kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborregölen (Godegårds socken, Östergötland)

Abborregölen är en sjö i Motala kommun i Östergötland och ingår i Motala ströms huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Motala kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborregölen (Gärdserums socken, Småland)

Abborregölen är en sjö i Åtvidabergs kommun i Småland och ingår i Storåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Åtvidabergs kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborregölen (Simonstorps socken, Östergötland)

Abborregölen är en sjö i Norrköpings kommun i Östergötland och ingår i Kilaåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Norrköpings kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborregölen (Södra Vi socken, Småland, 640526-148978)

Abborregölen är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i Motala ströms huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Vimmerby kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborregölen (Södra Vi socken, Småland, 641350-148966)

Abborregölen är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i Motala ströms huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Vimmerby kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborregölen (Södra Vi socken, Småland, 641409-149271)

Abborregölen är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i Motala ströms huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Vimmerby kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborregölen (Virserums socken, Småland)

Abborregölen är en sjö i Hultsfreds kommun i Småland och ingår i Emåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Hultsfreds kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborrflyet

Abborrflyet är en sjö i Hällefors kommun i Västmanland och ingår i Göta älvs huvudavrinningsområde. Sjön är 7,8 meter djup, har en yta på 0,006 kvadratkilometer och är belägen 100 meter över havet. Se även Lista över insjöar i Hällefors kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborrgöl

Abborrgöl är en sjö i Västerviks kommun i Småland och ingår i Botorpsströmmens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Västerviks kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborrgölen (Långasjö socken, Småland)

Abborrgölen är en sjö, eller två delade av ett smalt våtmarksområde på gränsen mellan i Emmaboda kommun och Tingsryds kommun i Småland och ingår i Nättrabyåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0972 kvadratkilometer och ligger 124 meter över havet. Delavrinningsområde Abborrgölen ingår i det delavrinningsområde (626910-147043) som SMHI kallar för Utloppet av Kvesen. Medelhöjden är 146 meter över havet och ytan är 41,53 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde Nättrabyån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (70 procent) och jordbruk (10 procent). Avrinningsområdet har 2,37 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 5,7 procent. Se även Lista över insjöar i Emmaboda kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Abborrgölen på VISS
Abborrgölen (Vissefjärda socken, Småland, 626312-148159)

Abborrgölen är en sjö i Emmaboda kommun i Småland och ingår i Nättrabyåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Emmaboda kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Abborrgölen (Vissefjärda socken, Småland, 627004-149286)

Abborrgölen är en sjö i Emmaboda kommun i Småland och ingår i Hagbyåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Emmaboda kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv