NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Florsjön

Florsjön är en sjö i Söderhamns kommun i Hälsingland och ingår i Ljusnans huvudavrinningsområde. Sjön är 15 meter djup, har en yta på 3,17 kvadratkilometer och befinner sig 55 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Florån (Glössboån). Vid provfiske har bland annat abborre, braxen, gers och gädda fångats i sjön. Sjön ligger i närheten av Söderhamn-Mohed flygfält och har använts för flygning av sjöflygplan. Delavrinningsområde Florsjön ingår i delavrinningsområde (679840-155291) som SMHI kallar för Utloppet av Florsjön. Medelhöjden är 70 meter över havet och ytan är 10,67 kvadratkilometer. Räknas de 10 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 109,56 kvadratkilometer. Florån (Glössboån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 22 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (41 procent) och jordbruk (15 procent). Avrinningsområdet har 3,17 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 29,7 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 0,28 kvadratkilometer eller 3 procent av avrinningsområdet. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Braxen Gärs Gädda Gös Löja Mört Se även Lista över insjöar i Söderhamns kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Florsjön på VISS
Flunsåsparken

Flunsåsparken är en folkpark centralt belägen på Hisingen, Göteborgs kommun. Den anlades på 1960-talet och har en yta på 3,6 ha. Flunsåsparken är den enda folkparken i Sverige med fri entré, och har varit det sen den öppnades 1982. Flunsåsparken förbinds med Backaplan genom det som i dagligt tal kallas Flunsåsstråket. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Flunsåsparken. Om Flunsåsparken på Göteborgs stads webbplats Stadsplaneringsforum Centrala Hisingen definierar Flunsåsstråket Karta med Flunsåsstråket markerat
Flustret

Flustret är en anrik restaurang och ett lika anrikt dansställe i Uppsala vid Fyrisån och Svandammen. Historia Flustret etablerades år 1842 av källarmästare Sven Norberg med namnet "Strömparterrens schweizeri", och var då något mindre än idag. Studenthumorn döpte snabbt om det till Lilla Fördärvet, i motsats till Stora Fördärvet, dvs konkurrentkrogen Hagalund, mittemot på andra sidan Fyrisån. Namnet levde inte länge, för snart började studenterna i stället kalla etablissemanget Flustret eftersom folk samlades där likt bin på ett fluster på en bikupa. Byggnaden var på denna tid utformad som en paviljong och man tyckte att denna påminde till utseendet om en bikupa. Detta intryck förstärktes ännu mer när det var ett stort folkmyller där. Byggnaden byggdes om något 1858 då den fick sin andra våning och blev större. 1872 fick byggnaderna sina torn, och därefter har byggnaden i princip sett likadan ut fram till idag. Både Flustret och den förste källarmästaren Norberg nämns i sångsamlingen Gluntarne (c:a 1850) i sång nummer 13, vers 2. Nutid 1984 drabbades byggnaden av en stor brand, men reparerades till samma utförande som den hade före branden. Flustret genomgick från 2006 en omfattande restaurering och renovering av byggnaden som var klar 2011 med ny nattklubb på övervåningen. Nattklubben är ritad och designad av Alexander Lervik. Idag är Flustret en nöjeskrog där allt från mässor, krogshower och stora middagar anordnas. Källor ”Flustret”. Uppsala kommun. Arkiverad från originalet den 18 april 2013. http://archive.is/2013.04.18-211959/http://www.uppsala.se/Kulturfritid/Kultur/Stadsarkivet/Om-arkiven/Smakprov-ur-arkivet/Flustret/. Om Flustret från flustret.se Noter Vidare läsning Emelie Arnoldsson (2007): Flustret - en nattklubb utomhus, examensarbete i landskapsarkitektur vid Sveriges lantbruksuniversitet Externa länkar Officiell webbplats
Fläckebo kyrka

Fläckebo kyrka är en kyrkobyggnad i Fläckebo. Den är församlingskyrka i Västerfärnebo-Fläckebo församling, Västerås stift. Kyrka och kyrkogård ligger på en höjd omgiven av Fläcksjöns slättbygder. Vid en grusad plan öster om kyrkogården finns en grupp byggnadsminnesförklarade kyrkstallar. Kyrkobyggnaden Fläckebo kyrka omfattar långhus med kor i öster och sakristia mot norr, samt västtorn. Kyrkobyggnadens ursprung anges till 1400-talets senare hälft. Den medeltida kyrkan var på gängse vis rektangulär med sadeltak, vapenhus i söder och sakristia i norr. Utanför östra väggen fanns en klockstapel. På 1700-talet blev kyrkan otillräcklig. En stor utbyggnad genomfördes därför 1798, under ledning av byggmästare Eric Sjöström. Ett större kor tillkom på långhusets östra sida och på norrsidan utbyggdes en större sakristia. Över långhuset restes ett brutet spåntäckt tak. Klockorna flyttades från den rivna klockstapeln upp till ett klocktorn i trä, mitt över långhuset. Detta säregna mittorn gick lokalt under namnet höpåsen. Vid ombyggnad 1877, efter ritningar av Överintendentsämbetets arkitekt Oskar Eriksson, ersattes mittornet med nuvarande västtorn, som fick fyra urtavlor och kopparklädd spira. Spåntäckningen på långhusets tak ersattes med falsad plåt. I samband med tornbygget höggs också fönstren upp och förstorades, samt försågs med nya bågar. En inre omgestaltning följde åren 1893-94, under ledning av arkitekt Agi Lindegren. Slutna bänkar med fastställd bänkordning fick ge plats åt nuvarande öppna bänkrader. Korets tunnvalv dekormålades och i korfönstret sattes en glasmålning. Vid nästa inre förnyelse 1926 dekormålades även kyrkorummets övriga valv. Inventarier Det finns ett flertal skulpturer från medeltiden, bland annat av Sankt Mikael, snidad på 1400-talet. Kyrkans äldsta inventarium, dopfunten, tros härröra från slutet på 1100-talet och är framställd i sandsten. Ett triumfkrucifix, härrörande från sent 1400-tal finns placerat på södra långhusväggen. Altaret, den senare modifierade altaruppsatsen och den nuvarande predikstolen är uppförda 1832 i nyklassisk stil. Den nuvarande orgeln från 1935 omfattar 17 stämmor, medan den numera ej ljudande orgelfasaden återstår från en föregångare från 1862. Jordfästa på Fläckebo kyrkogård Dagny Thorvall Kerstin Thorvall Bilder Referenser Tryckta källor Västmanlands kyrkor i ord och bild, H Ahlberg, S Björklund, 2000 Webbkällor Kyrkor i Västmanland, Svenska kyrkan (välj PDF för Fläckebo kyrka) Externa länkar https://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaBeskrivning.raa;jsessionid=3D5FB7BD93B8A813728BD724A259890E?anlaggningId=21300000013114&page=beskrivning&visaBeskrivningar=true
Flädie kyrka

Flädie kyrka är en kyrkobyggnad i Flädie. Den tillhör Bjärreds församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Det berättas i boken Kalkmålningar i Skånes kyrkor att Flädie kyrka och by förr låg närmare havet, men att man på grund av sjöröveri tvingats flytta längre inåt landet. I mitten av 1100-talet uppfördes en kyrka i nuvarande Flädie by, som hade målningar av Finjamästaren. Den revs 1886 för att på samma plats ge rum för den kyrka vi ser idag. Den gamla kyrkan finns avbildad på en tavla som hänger i den nuvarande kyrkan. Beslutet om rivning av den gamla kyrkan och uppförande av en ny, fattades efter långa och ingående diskussioner. Ett förslag var att bygga en stor kyrka gemensam för både Fjelie och Flädie by. Det förkastades av församlingsborna och till slut enades man om en ny kyrka på samma plats. När anbudstiden gått ut antog man förslaget från A.W. Lundberg att bygga den nya kyrkan i gotisk stil. Bygget tog två år att genomföra. På den fjärde bönsöndagen, den 14 oktober 1888 återinvigdes kyrkan av kontraktsprosten Gustav Strömer. Under åren 1956-57 genomgick kyrkan en större restaurering, som bland annat medförde att kyrkan fick sitt nuvarande utseende. Dessutom hade en källare grävts ut under koret för en ny värmeanläggning. När biskop Anders Nygren den 28 april 1957 återinvigde kyrkan hade restaureringen kostat 70 000 kr. 1984-86 genomfördes reparationsarbeten på tornet och södra fasaden till en kostnad av närmare en miljon kronor. Inventarier Predikstolen med tillhörande baldakin tillverkades 1888. På sidorna finns figurer skurna i ek som troligen härstammar från den gamla kyrkan. Dopfunten av sandsten kommer från gamla kyrkan. I kyrktornet hänger en storklocka och lillklocka av malm som båda göts i Ystad 1937. Orgel 1888 byggde Salomon Molander & Co, Göteborg en orgel med 12 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1959 av Olof Hammarberg, Göteborg och är en mekanisk orgel. Orgeln Har tremulant och cymbelstjärna. Referenser Källor Bjärreds församling Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Wikimedia Commons har media som rör Flädie kyrka.
Fläsket (Mälaren)

Fläsket är en holme i Mälaren i Ekerö kommun i Stockholms län. Den ligger i sundet mellan Fågelön och Bredäng. Ön ligger mellan Fågelön och fastlandet vid Bredäng. En fyr med samma namn finns på ön. Bildgalleri Se även Mälaröarna
Fläsklösen

Fläsklösen är en cirka 100 kvadratmeter stor kobbe i södra delen av sjön Järnlunden vid Rimforsa. På ön bodde originalet Kalle-Stina mellan åren 1930 och 1945. I ett av avsnitten av "Utgrävarna" som sändes i SVT och Kunskapskanalen i november 2006 grävdes delar av Fläsklösen ut. Ön har förmodligen fått sitt namn av att den var för liten för att hysa en gris. Referenser Noter Galleri
Folkets Park (Malmø)

For alternative betydninger, se Folkets Park. (Se også artikler, som begynder med Folkets Park) Folkets Park er en forlystelsespark, der ligger ved Amiralsgatan, i kvarteret Möllevången i Malmø, Skåne i det sydligste Sverige. Oprindeligt blev parken indrettet som en privat park af Frans Suell. I 1891 blev den købt af Socialdemokraterne. Ethundrede år senere, i 1991, besluttede det borgerlige flertal i Malmö kommune at kommunen skulle købe parken og ændre navnet til Malmöparken - et navn som ikke er slået igennem. Historik Folkets Park i Malmø blev etableret 1891. Parken blev hurtigt en succes, da den næsten umiddelbart blev samlingsplads for arbejdere. I august 1909 samledes mere end 13.000 arbejdere i parken for at strejke. I 1926 blev Folkets Parks politiske karakter ændret til en almindelig forlystelsespark, da man begyndte at opføre karruseller. Folkets Parks storhedstid inledtes i slutningen af 1930'erne og fortsatte indtil den første halvdel af 1950'erne. Antallet af besøgende steg i sommersæsonen fra 4.000 til 5.500 daglige besøgende. Rekordåret var 1947 med 742.309 besøgende. I 1955 antog antallet af besøgende i Folkets Park omkring 650.000. I begyndelsen af 1960'erne blev antallet af besøgende halveret til 310.000, og i begyndelsen af 1970'erne var tallet faldet til under 200.000. Folkets Park sygnede hen, og i 1991 besluttede byrådet, under borgerlig ledelse, at overtage parken og dens administration. I slutningen af 1990'erne blev en løsning for parkens videre udvikling diskuteret, og det blev besluttet at drive parken som et projekt i en fem-årig periode. Fra 2001 til 2006 drev repræsentanter for Gatukontoret, Malmö Fritid, Kultur Malmö, Stadsdelsförvaltningen för Södra Innerstaden, Stadsfastigheter og Kulturföreningen parken som et fælles projekt. I 2006 blev det anslået, at antallet af besøgende var på 900.000. Om sommeren er Folkets Park stadig Malmøs mest populære mødested. Det svenske Tillväxtverkets statistik over Sveriges mest besøgte turistmål angiver parken som nummer to i landet med 2.650.000 besøgende i 2009. I 2005 blev det tidligere "Sommerfuglehus" i Amiralsgatan 35 ombygget til café, som rummer Cuba Café, en Cubansk caférestaurant med musikarranementer, der har åbent torsdag, fredag og lørdag. Fra 2017 har Folkets Park arrangeret Street Food Malmö, som i 2018 åbner 27. april, med madboder med bl.a. "Nordic Street Food". Referencer Eksterne henvisninger Folkets Parks officielle hjemmeside Arkiveret 15. marts 2009 hos Wayback Machine (svensk) Cuba Cafés hjemmeside Arkiveret 18. februar 2018 hos Wayback Machine (svensk)
Folkets hus, Borlänge

Folkets hus i Borlänge är ett folkets hus beläget centralt i Borlänge. I lokalerna finns hotellkedjan Quality Hotel med anläggningen Galaxen. Det är Dalarnas största anläggning för hotellverksamhet och konferenser. Väggmålningen I Folkets hus finns en väggmålning med 44 meters längd och 6 meters höjd vid entrén till samlingssalen Stora Björn. Målningstekniken är al fresco, det vill säga ljusäkta färger uppslammade i vatten målas på en yta av ny och ännu fuktig kalkputs. Motiven är artister med anknytning till Borlänge, Dalarna eller som uppträtt i Folkets hus eller Folkets Park i Borlänge. Det är bland andra Ernst Rolf, Jussi Björling, Dan Andersson, Putte Wickman, Calle Jularbo och många bilder från teatrar på besök. Konstnären bakom verket heter Acke Oldenburg. Referenser
Folkets hus, Bromölla

Folkets Hus i skånska Bromölla byggdes på en historisk grund där agitatorn August Palm talade i början av 1900-talet, i nuvarande bruksparksområdet. Invigningen skedde den 15 november 1908. Nuvarande Folkets Hus byggdes trettio år senare och invigdes den 25 september 1938. Huvudtalare vid invigning var LO-ordförande Axel Strand och talare var även Dr. Ernst Wehtje j:r. Huset var ritat av arkitekt Tage Møller (Malmö). Se även Folkets Hus och Parker Källor Externa länkar Bromölla Folkets Hus
Folkets hus, Helsingborg

Folkets hus i Helsingborg är beläget vid Gustav Adolfs torg i stadsdelen Söder. Det uppfördes 1905-06 efter ritningar av arkitekten Harald Berglin. Byggnaden är på 5 våningar där de tre översta våningarna är utförda i omväxlande gult och brunt förbländertegel från Skrombergaverken. Våningen under har en grövre utformning och är helt i brunt tegel, medan sockelvåningen är utförd i kraftigt rusticerade granitblock. Huset har en kraftig mittaxel med frontespis överst och balkong på tredje våningen. Dock ingår inte den pampiga portalen i mittaxeln som var tänkt från början, utan den är placerad strax norr om axeln. 1899 hade representanter ur arbetarrörelsen samlats i IOGT-huset på Carl Krooks gata för att diskutera upprättandet av en Folketshusförening, för att finansiera bygget av ett Folkets hus i Helsingborg. 1901 presenterade föreningens styrelse sitt förslag till tomt vid Nya torg (nuvarande Gustav Adolfs torg) på Söder. Till slut lyckades man skrapa ihop de 13 000 som behövdes för att köpa de två byggnaderna på tomten, men man fick problem då fastighetsägarna vägrade att sälja och därför fick ritningarna revideras. Byggnadens mittparti kom därför inte att hamna rakt över den stora porten in mot gården som var tänkt från början, utan hamnade strax söder om den. Trots detta kunde man inviga huset den 2 december 1906 med hälsningstal av föreningens ordförande August Falk. Den stora samlingssalen i huset, A-salen, var länge Helsingborgs största möteslokal och var plats för flera fackliga sammankomster, men nyttjades även som nöjeslokal och biograf. Senare uppkom även en Teater-Varieté där till exempel Edvard Persson hade några av sina första framträdanden. Teatermannen Ragnar Tell försökte på 50-talet upprätta en fast ensemble för att ge Helsingborg en andra teaterscen. I början av 2000-talet restaurerades A-salen till sitt ursprungliga utseende. Fastigheten ägdes från början av ideella föreningar och senare av Helsingborgs kommun. År 2006 såldes den till ABF och Föreningen Folkets hus, som tio år senare överlät den till ett privat fastighetsbolag. Fasaden, bottenplan och trapphusen är skyddade och får inte byggas om. 2021 års detaljplan möjliggör dock inredning av bostäder i huset. Källor Arkitekturguide för Helsingborg. Helsingborg: Stadsbyggnadskontoret. 2005. Libris 9945932. ISBN 91-975719-0-3 Helsingborgs stadslexikon. Helsingborg: Helsingborgs lokalhistoriska förening. 2006. Libris 10320544. ISBN 91-631-8878-3 Noter
Folkets hus, Malmö

Folkets hus i Malmö samt Folk Mat & Möte ligger på Olof Palmes plats vid Nobeltorget i korsningen Amiralsgatan-Lantmannagatan. Folkets hus i Malmö går i funkisstil och ritades av Hans Westman. Det invigdes i december 1947. Förutom kontor finns även det nyöppnade[när?] Event & Konferenstället Folk Mat & Möten. Smakfullt inredda lokaler med plats för 1–200 gäster. I restaurang Mat står Kalle Berggren och Rasmus Johansen för den kreativa ledningen. Bland hyresgästerna finns bland annat fackföreningar, kommunala förvaltningar och småföretag. Byggnaden ersatte det tidigare Folkets Hus (byggt 1893 för ändamålet) på Torpgatan 21. Historiska bilder Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Folkets hus, Malmö.
Folkets hus, Söråker

Söråkers Folkets Hus i Söråker är ett kulturhus med omfattande barn-, ungdoms- och kulturverksamhet. Söråkers Folkets Hus erhöll 2004 priset Årets Biograf och är Västernorrlands läns första digitala hus med e-bio. 2005 tilldelades föreningen priset Årets Konstarrangör. Referenser Externa länkar Officiell webbplats
Folkets hus, Örebro

Folkets hus i Örebro är beläget vid Järnvägsgatan 8. Det är byggt år 1928. Arkitekt var Joel Lundeqvist. År 1965, när Medborgarhuset stod färdigt, flyttade alla funktioner dit. Därefter hade Örebro folkhögskola sina lokaler i byggnaden under många år. I dag (2009) används huset som kulturhus, främst inriktat mot ungdomar. Planerna på ett Folkets hus i Örebro började ta form redan i slutet av 1800-talet, och år 1899 bildades den första Folkets hus-föreningen. Olika planer och projekt fanns, men de resulterade inte i någon ny byggnad. Den andra Folkets hus-föreningen bildades i början av 1920-talet, och genom andelsteckning och donationer kunde man samla ett betydligt kapital. Huset kom att byggas i rask takt. Grundstenen lades den 11 februari 1928, och huset kunde invigas den 23 december 1928. A-salen är utformad som en teater och kallades också Nya teatern. Salen hade även ett fullständigt biografmaskineri, och kunde därför utnyttjas som biograf. I salongen finns väggmålningar utförda av Gunnar Torhamn. Nya teatern kom att tjäna som Örebros huvudsakliga teater från 1936, då Örebro Teater slutade användas, fram till 1965, då Medborgarhuset stod klart. Som teaterlokal hade A-salen stora brister, framför allt när det gällde scenutrymme och loger. I övrigt fanns i huset salar och sammanträdesrum benämnda B, C, D, E och F. I huset fanns även expeditioner för olika fackföreningar. Efter att teater och fackföreningar lämnat huset under 1965, bjöds det ut till försäljning. Landstinget köpte fastigheten samma år som lokal för Kävesta folkhögskolas filial i Örebro. Nya teatern är även namnet på den teaterförening (bildad 1982 som från början hette Örebro amatörteaterförening) som tidvis haft lokaler i huset. Idag heter Örebros Folkets hus Kulturhuset och disponeras av Föreningen Scenit. Målet är att vara en mötesplats för kultur- och nöjesarrangemang. I föreningens styrelse sitter representanter från olika studieförbund. Föreningen stöds av Örebro kommun och Region Örebro län. Källor Tryckta källor Från Gamla Gatan till Medborgarhuset. Historik över Folkets Hus-rörelsen i Örebro. Örebro 1964. Anders Clason (red.): Örebro Teater. En minnesbok utgiven av Örebro kulturnämnd i samband med återinvigningen av teatern 1976. Örebro 1976. Harbe, Bengt: Årskrönika för Örebro läns landsting. Del 2 1944-1975. Örebro läns landsting 2001. Webbkällor Scenits / Kulturhusets hemsida Se även Örebro Teater Medborgarhuset, Örebro Nya teatern (förening)
Tora Vega folkhögskola

Ej att förväxla med Hvilan Utbildning, numera helt fristående från folkhögskolan. Tora Vega folkhögskola, tidigare Folkhögskolan Hvilan, i Åkarp, mellan Malmö och Lund, är Sveriges äldsta folkhögskola, grundad 17 april 1868. Senare samma år grundades även Önnestads folkhögskola i Skåne och Östergötlands folkhögskola, därefter Lunnevads folkhögskola. Historik Folkhögskolan Hvilan inrättades 1868 av lantbruksklubben i Bara härad på initiativ av Ola Andersson och under medverkan av en för ändamålet bildad garantiförening. Den hade från grundandet till och med 1908 Leonard Holmström som föreståndare, varefter Enoch Ingers tog över. De första kvinnliga eleverna tillkom på en sommarkurs 1873 och 1876 tillkom en andra årskurs som från 1887 benämndes lantmannaskola Den sistnämnda har sedermera omvandlats till trädgårds- och gymnasieskola och är en självständig utbildningsanstalt i Åkarp under namnet Hvilan Utbildning. År 1905 öppnades även en hushållsskola för kvinnliga elever och 1931 inrättades en specialkurs för lantbruksstuderande, ett tvåårigt gymnasium avsett att förbereda för inträde vid lantbrukshögskola.. Under 2000-talet utgår en stor del av utbildningen från allmän kurs som alternativ till gymnasieskola. Skolan har årligen drygt 500 deltagare (2018). 2023 bytte Hvilans folkhögskola namn till Tora Vega Folkhögskola efter konstnären Tora Vega Holmström, som var uppvuxen på skolan som dotter till dess föreståndare Leonard Holmström. En orsak till namnbytet var att undvika förväxlning med det kritiserade företaget Hvilan Utbildning som driver en annan skola i närheten. Byggnader Hvilans folkhögskola inrättades i en nedlagd vägkrog på sträckan Malmö–Lund. Denna byggnad brann ned i mars 1874, men en ny byggnad uppfördes samma år och stod färdig i november. Grundaren av Billströmska folkhögskolan lånade ritningarna till denna byggnad och uppförde en identisk byggnad på Tjörn 1876 när han byggde den folkhögskolan. Vid skolan finns också sannolikt Sveriges äldsta gymnastiksal i en egen fristående byggnad från 1884 med inspiration av danska gymnastikhus. Vid mitten av 1900-talet hölls där också emellanåt musikkonserter, uppskattade inte minst på grund av lokalens goda akustik. 1991 byggnadsminnesförklarades gymnastikbyggnaden. Bildgalleri Källor Hvilan 2 i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1909) Noter Externa länkar Folkhögskolan Hvilans webbplats
Folkströms kapell

Folkströms kapell är en kyrkobyggnad i Hällestads socken i Finspångs kommun, Östergötland. Det ligger 5 kilometer nordväst om Grytgöl och tillhör Linköpings stift. Kyrkobyggnaden Folkströms kapell byggdes 1841 som skolbyggnad av Pehr Gustaf Gustafsson. Sedan 1869 har byggnaden använts som kapell. I kapellet finns en mycket unik orgel. Den är Sveriges äldsta i funktion bevarade tramporgel. Strax norr om kapellet finns en gammal kyrkogård med omkring 10 gravar. Den användes från 1870-talet fram till sekelskiftet. Orgel 1700: Byggd av Johan Agerwall, Söderköping, för Sankt Lars kyrka, Linköping. Omfång: C, D, E, F, G, A, B♭-c³, kort oktav (45 toner). Ursprunglig disposition: 1741: Renoverad av Jonas Wistenius, Linköping, som byter ut Regal 8' mot Kvintadena 8' 1767: Såld till Vinnerstads kyrka, Östergötland. 1823: Reparerad av orgelbyggargesäll Carl Rylander, Linköping. 1845: Renoverad av orgelbyggare Gustaf Wilhelm Becker, Alfta. 1870: Såld på auktion och av köparen, brukspatron Per August Wassrin! skänkt till Folkströms kapell, där den troligen sattes upp av Anders Peter Kullbom, Linköping (1817–1900). Den korta oktaven kompletterades genom att de fyra lägsta tonerna i Gedagt 8', Principal 4' och Octava 2' kopplades till en ny separat väderlåda spelbar enbart från pedalen; manualens lägsta ton blev E, som spelas från den ursprungliga C-tangenten. Någon gång under 1800-talet torde orgelstämmorna Kvinta 1 1/3' och Superoktava 1' ha utbytts mot Fugara 4' och Fleut d'amour 4'. 1953 iståndsatt av Bröderna Moberg, Sandviken. Manualen har bruna undertangenter, vita övertangenter. Klaviaturomfång: manual C – c³ kort oktav (45 toner), pedal C – e full oktav (17 toner). Alla fasadpipor ljudande. Tonhöjd: korton. Nuvarande disposition: Litteratur och källor Einar Erici: Folkströmsorgeln, vår äldsta svenska orgel, Linköpings stifts julbok 1954 sid 115ff Sten L. Carlsson (1973). Sveriges kyrkorglar. Lund: Håkan Ohlssons förlag. ISBN 91-7114-046-8 Dag Edholm (1985). Orgelbyggare i Sverige 1600–1900 och deras verk. Stockholm: Proprius förlag. ISBN 91-7118-499-6 Einar Erici & R. Axel Unnerbäck (1988). Orgelinventarium. Stockholm: Proprius förlag. ISBN 91-7118-557-7 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bilder från Folkström. Bruksmiljöer. S:t Lars kyrkas första orgel.