NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Grums kyrka

Grums gamla kyrka, kyrkobyggnad som tillhör Grums församling i Karlstads stift. Kyrkan ligger cirka tre kilometer nordväst om samhället Grums, där Solbergskyrkan eller Grums nya kyrka är belägen. Kyrkobyggnaden Nuvarande stenkyrka består av ett rektangulärt långhus med tresidigt avslutat kor i öster och ett torn i väster. I nordost finns en vidbyggd sakristia. Långhuset täcks av ett valmat sadeltak. Kyrkorummet täcks av ett trätunnvalv. Första gången en kyrka i Grums nämns är i äldre Västgötalagen så man vet att en kyrka har funnits där sedan 1300-talet. Forskning pekar på att en kyrka kan ha funnits där redan i slutet av 1100-talet. Äldsta delen av nuvarande kyrka är det stora koret som byggdes på 1600-talet - troligen i anslutning till en medeltida kyrka. 1714 byggdes långhuset om och 1739 uppfördes kyrktornet i väster. Åren 1745 - 1746 försågs tornet med en hög spånklädd tornspira. 1803 byttes tornspiran ut mot en lanternin som 1828 byttes ut mot en ny lanternin. 18 december 1927 eldhärjades kyrkan så att bara murarna återstod. Några inventarier kunde dock räddas. Kyrkan återuppbyggdes på samma murar och invigdes 1930. Inventarier Dopfunten består av fot från slutet av 1100-talet samt en cuppa av täljsten från mitten av 1200-talet. Dopskålen av drivet tenn är utförd av Oscar Jonsson och skänkt till kyrkan 1930. Altaruppsats och predikstol tillverkades av Nils Falk i början av 1700-talet. En dopängel av förgyllt trä tillverkades 1746 av Isak Schullström i Karlstad. Orgel 1879 byggde E A Setterquist & Son, Örebro en orgel med 8 stämmor. Den förstördes i kyrkans brand 1927. Den nuvarande orgeln på 14 stämmor byggdes 1930 av Herman Nordfors, Nordfors & Co, Lidköping och är en pneumatisk orgel med kägellådor. Den renoverades och omdisponerades 1986 av Gunnarl Carlsson, Borlänge. Orgeln har fria och fasta kombinationer, registersvällare och automatisk pedalväxling. Det finns även en gemensam svällare för hela orgeln. Kororgel En kororgel på sex stämmor är tillverkad av Smedmans Orgelbyggeri AB invigdes på Tacksägelsedagen 1994. Galleri Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 583, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Kyrkor i Karlstads stift Del I, Utgiven av Värmlands Museum och Karlstads stift, 2008, ISBN 91-85224-71-5 Svenska kyrkan i Grums och Värmskog Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Vidare läsning Kjellin, Helge (1924). Kyrkor i Grums härad : konsthistoriskt inventarium. H. 1, Norra delen. Sveriges kyrkor ; 18. Stockholm: Tisell. sid. 3-36. Libris 19512780. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6863
Kraftwerk Grundfors

Das Kraftwerk Grundfors ist ein Wasserkraftwerk in der Gemeinde Storuman, Provinz Västerbottens län, Schweden, das am Ume älv liegt. Es ging 1958 in Betrieb. Das Kraftwerk ist im Besitz von Vattenfall und wird auch von Vattenfall betrieben. Absperrbauwerk Das Absperrbauwerk besteht aus einem Staudamm mit einer Höhe von 25 m. Die Wehranlage mit den zwei Wehrfeldern befindet sich auf der rechten Seite, das Maschinenhaus liegt auf der linken Seite. Das Stauziel liegt zwischen 298,5 und 299,5 m über dem Meeresspiegel. Der Stausee erstreckt sich über eine Fläche von 3 km² und fasst 14 Mio. m³ Wasser. Kraftwerk Das Kraftwerk ging 1958 in Betrieb. Es verfügt mit zwei Kaplan-Turbinen über eine installierte Leistung von 90 (bzw. 96,9 100 103,5 oder 108) MW. Die durchschnittliche Jahreserzeugung liegt bei 460 (bzw. 464 oder 492) Mio. kWh. Die beiden Turbinen leisten jeweils 45 MW. Die Fallhöhe beträgt 35 (bzw. 35,3) m. Der maximale Durchfluss liegt bei 300 m³/s. General Electric erhielt 2002 den Auftrag, ein neues Laufrad zu installieren; die Leistung der erneuerten Turbine wird mit 54 MW angegeben. Siehe auch Liste von Wasserkraftwerken in Schweden Weblinks Anmerkungen Einzelnachweise
Grundfors kraftstation

Grundfors kraftstation byggdes mellan 1953 och 1958 i Umeälven vid Grundfors. Som mest arbetade ca 500 personer på bygget. Avloppskanalen grävdes ut med en av Vattenfalls stora Marion 7400 släpgrävmaskiner, CF 62 som levererades som ny till bygget i Grundfors, maskinen flyttades senare till bygget i Umluspen. Grundforsolyckan Våren 1956 inträffade en svår sprängolycka vid bygget av Grundfors kraftstation. Vid sprängningen av den 4 km långa avloppskanalen från kraftstationen gick en salva på totalt 7 ton dynamit av för tidigt, sju man dog och tre skadades svårt. Trots många och långa utredningar kunde orsaken till olyckan inte fastställas. Referenser Noter Webbkällor ”Grundfors”. vattenkraft.info - Vattenkraften i Sverige. http://vattenkraft.info/?id=155. Läst 24 juni 2013.
ГЕС Grundfors

ГЕС Grundfors — гідроелектростанція у північній частині Швеції. Знаходячись між ГЕС Stensele (вище за течією) та ГЕС Rusfors, входить до складу каскаду на одній з основних шведських річок Умеельвен, яка впадає в Ботнічну затоку Балтійського моря біля міста Умео. Долину річки перекрили греблею висотою 25 метрів, в якій облаштовано три шлюзи для перепуску надлишкової води. Вона утримує водосховище з корисним об'ємом лише 14 млн м3 та припустимим коливанням рівня поверхні між позначками 298,5 та 299,5 метра НРМ. Розташований біля лівобережної частини греблі машинний зал споруджено у підземному виконанні. Первісно його обладнали двома турбінами типу Каплан загальною потужністю 90 МВт, які при напорі у 35 метрів забезпечували виробництво 460 млн кВт·год електроенергії на рік. Станом на середину 2010-х років внаслідок модернізації потужність станції довели до 108 МВт. Відпрацьована вода повертається в Умеельвен через короткий відвідний тунель довжиною біля сотні метрів за яким слідує відкритий канал довжиною 0,3 км. Примітки
Grundsjön, Ryssberget

Grundsjön är en fiskesjö på Ryssbergets topp. Länsgränsen mellan Blekinge län och Skåne län går genom sjön, som alltså ligger i både Sölvesborgs kommun och Bromölla kommun. Inplantering av regnbåge sköts av SFK Regnbågen i Bromölla. Övriga fiskearter i sjön är gädda, abborre och mört. För att få fiska i sjön krävs att man köper ett fiskekort, vilket görs på plats i en automat. Sjön, som är 2-4 meter djup, är inte lämplig att bada i på grund av den dyiga bottnen, utan skogssjöns primära användningsområden är fiske och avkoppling. Den lämpar sig även till skridskoåkning kalla vintrar eftersom det är vindstilla vilket gör att isen blir slät. Grundsjön har en handikappanpassad brygga för fiske som är lätt att nå från parkeringen. Området lämpar sig väl för promenader runt sjön, där det finns flera grillplatser. Det finns både vindskjul och grillplatser, eftersom Grundsjön är första övernattningsplatsen på Skåneleden från Sölvesborgshållet. För att ta sig till sjön åker man lättast bil från Gammalstorp i Sölvesborgs kommun eller från Barnakälla i Bromölla kommun. Man kan även ta gång-/ridvägen från Ebbalycke eller gå via Skåneleden. Se även Lista över insjöar i Sölvesborgs kommun Referenser Noter Webbkällor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Grundsunds kyrka

Grundsunds kyrka är en kyrkobyggnad belägen i Grundsund, Lysekils kommun. Den tillhör sedan 2023 Lysekils södra församling (tidigare Skaftö församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Den ursprungliga kyrkobyggnaden var ett kapell, som uppfördes 1799 i samband med den pågående stora sillperioden. Byggnaden bestod av ett långhus med tresidigt avslutat kor. Ett kyrktorn med karnisformad svängd huv och en smal tornspira byggdes till 1818. En större ombyggnad genomfördes 1893 efter ritningar av arkitekt Fredrik Falkenberg. Kyrkan förlängdes åt öster och fick ett nytt tresidigt avslutat kor. De breda korsarmarna uppfördes och kyrkan fick sin nuvarande planform som korskyrka. Väggarna är utvändigt panelklädda och vitmålade. En renovering genomfördes 1973 då interiören målades om. Samtidigt avlägsnades 32 kyrkbänkar vilket begränsar antalet platser till cirka 400. Grunden förstärktes eftersom kyrkan drabbats av sättningar. Inventarier Dopfunten från 1799 är av skulpterat trä. Cuppan är rund med snidade ornament på sidorna. Timglasstativ och en nummertavla är från 1799. Altartavlan är en oljemålning utförd 1937 av Ole Kruse. 1974 monterades tavlan in i ett ramverk från en äldre altaruppsats och placerades över altaret. Orgeln på elva stämmor installerades vid ombyggnaden 1893. 1955 byggdes den om av Tostareds orgelfabrik. Nuvarande predikstol snidades 1939. En äldre predikstol är från 1894. En stor dansk bibel från 1588 - 1589 ligger på predikstolen. Kyrkklockorna är samtida med tornet från 1818. En till klocka av malm tillkom 1939. Bilder Referenser Våra kyrkor, sidan 504, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Grundsunds kyrka.
Grycksbo Paper

Grycksbo Paper AB (tidigare Grycksbo Pappersbruks AB) är en ledande leverantör av mattbestruket finpapper. Pappret säljs under varumärkena G och Arctic. Bruket, som har cirka 315 anställda ligger i Grycksbo, cirka 15 km nordväst om Falun. Företaget grundades 1887 som J.H Munktells Pappersfabriks AB för att driva det av Johan Muncktell 1740 anlagda papperbruket i Grycksbo. 1939 bytte man namn till Grycksbo Pappersbruks AB. Accent Equity köpte bruket den 1 april 2006 av Stora Enso, vars föregångare Stora Kopparberg köpte Grycksbo Pappersbruks AB 1966. Handpappersbruket har lagts ned men fortfarande finns ett lager som används till nobelprisdiplomen. Maskineriet till handpappersbruket är dock intakt. VD är Kent Blom Ungefär 100 år efter starten, år 1836, kom den första pappersmaskinen till Grycksbo. Maskinen, den andra i Sverige, drevs av ett vattenhjul och var 12 meter lång. I denna tillverkades en 126 cm bred pappersbana.Råvaran, sulfitmassa, köptes fram till början av 1900-talet från olika leverantörer. Trots eget blekeri varierade massakvaliteten högst avsevärt och det beslutades därför att bygga en egen sulfitfabrik i Grycksbo. Den togs i drift 1915 och gjorde pappersbruket självförsörjande med blekt massa under lång tid. Sulfittillverkningen lades ner 1978. Under tiden 1895 – 1953 kokades även sulfatmassa i Grycksbo. Numera köps massan i balform från externa leverantörer. Idag ingår Grycksbo Pappersbruk i Arctic Paper under namnet Arctic Paper Grycksbo. Källor Noter Externa länkar Grycksbo Paper AB hemsida Wikimedia Commons har media som rör Grycksbo bruk. Elsa-Britta Grage: Henrik Munktell i Svenskt biografiskt lexikon (1987-1989)
Grycksbo kyrka

Grycksbo kyrka är en församlingskyrka i Grycksbo församling, Västerås stift, belägen i södra delen av Grycksbo i Falu kommun. Grycksbo präglas ännu av bruksbebyggelse. Karakteristiska är de gruppbyggda, faluröda arbetarbostäderna från början av 1900-talet, i området söder och öster om kyrkan. Kyrkobyggnaden Kyrkan, som ritats av arkitekten David Jansson, uppfördes i tegel åren 1905 till 1908 och bekostades av Grycksbo pappersbruk efter initiativ av disponent Henrik Munktell. Pingsthelgen 1908 ägde invigningen rum. Från början var det tänkt att kyrkan skulle fungera som allmän samlingslokal för Grycksbo. Under en tid var det så, men sedan användes den enbart som kyrka. Åren 1951 till 1952 genomfördes en omfattande renovering då bänkarna och predikstolen byttes ut. Kyrkorummet justerades även genom att koret flyttades och från att ha mittgången diagonalt genom kyrkan drogs den parallellt med väggarna. 24 augusti 1952 överlämnades kyrkan till Grycksbo församling för att tidigare ha varit i pappersbrukets ägo. Vid en renovering 1972 flyttades sakristian och den tidigare orgeln byggd 1912 av E. A. Setterquist & Son, Örebro, med 8 stämmor fördelade på två manualer, blev magasinerad. En ny orgel från Jensen & Thomsen (etabl. 1967-1996), Hilleröd, Danmark, installerades istället. Inventarier Kyrkans dopfunt och de två tillhörande ljusstakarna är skapade av Jerk Werkmäster 1963. Ovanför dopfunten hänger en väggbonad, skänkt av församlingens syförening. Även flera andra textilier är skänkta av syföreningen. Predikstolen tillkom vid renoveringen 1951–1952. Altartavlan är målad av Emma Sparre och föreställer en ängel som förkunnar att Kristus är uppstånden. I kyrkans torn hänger en kyrkklocka gjuten 1906 av Johan A. Beckman i Stockholm. Källor Grycksbo kyrka, kulturhistorisk karakteristik, Västerås stift 2006 Grycksbo församling 1988: Grycksbo kyrka. Vidare läsning Boëthius, Gerda (1941). Falu stads kyrkor : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor 99-0108065-7 Sveriges kyrkor ; 52. Dalarne ; 2:1. Stockholm: Generalstabens litografiska anstalt. sid. 79ff. Libris 19512955. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6897 Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation http://www.svenskakyrkan.se/vasterasstift/kyrkoridalarna Wikimedia Commons har media som rör Grycksbo kyrka.
Grynkvarnsparken

Grynkvarnsparken är en park i Johanneshov i södra Stockholm, med läge nordost om Bolidenplan och öster om Johanneshovsvägen. Under parken passerar Talltunneln, som är en av påfarterna till Södra länken från Gullmarsplan. Parken ritades i mitten av 1950-talet av Stockholms stadsträdgårdsmästare Holger Blom och hans medarbetare Erik Glemme. Grynkvarnsparken har fått sitt namn efter den grynkvarn som fanns här tidigare. Grynkvarns gård låg intill Huddingevägen (numera Johanneshovsvägen) och revs på 1940-talet. I parkens södra del vid nuvarande Bolidenvägen 2 låg torpet Linde, som var ett skjutsställe och en krog. Parken sträcker sig längs Johanneshovsvägens östra sida och har en yta av 2,9 ha. Den karaktäriseras av bergsluttningar och höga tallar i kanterna. I parkens nordöstra del finns en liten damm. Den är restaurerad men fungerar idag för lokalt omhändertagande av dagvatten. I viadukten under Etsarvägen, som leder ner från bostadsområdet till parken, har konstnären Maria Ängquist-Klyvare utfört en bildmosaik med namnet "Grått i grått". Den är utförd med klinkerplattor i 16 olika grå färgnyanser och visar ett badande barn. Motivet uppfattas först när man betraktar konstverket från avstånd. I parkens södra del finns rester an en äldre lönnallé som härstammar från slutet av 1800-talet. Här passerade Göta landsväg som var Stockholms södra utfart innan Södertäljevägen kom till i slutet av 1600-talet. Området var ursprungligen ett reservat för en tänkt tunnelbanegren till Årsta, Årstabanan. När den planen skrinlades så anlades istället parken som invigdes 1957 efter ritningar av Holger Blom och Erik Glemme. Parken är gestaltad i den så kallade Stockholmsstilen, som anknöt till Bloms klassiska parkprogram från 1946, där den funktionalistiska synen på parkens uppgifter i Stockholms stadsbyggande sammanfattades. Från början var parken en stor lekpark med plaskdamm, parklek, gungor, kojor, barnhage och bollplan. Under 1970-talet förändrades befolkningssammansättningen, det blev mindre antal barn och parken förföll. På 1990-talet rustades parken med en naturdamm och paviljong samt fler sittplatser, pergola och blomsterrabatter. Källor Uppgifter från www.stockholm.se Informationstavla på platsen Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Grynkvarnsparken.
Gryteryds kyrka

Gryteryds kyrka är en kyrkobyggnad i samhället Gryteryd i Gislaveds kommun. Kyrkan tillhör Burseryds församling i Växjö stift. Kyrkobyggnaden Tidigare kyrka på platsen var en träkyrka från 1575. Nuvarande kyrka av sten uppfördes 1762-1764 och invigdes 1769. 1822 byggdes ett kyrktorn som ersatte vapenhuset vid västra sidan. Kyrkan består av ett rektangulärt långhus med rakt kor i öster och ett lågt kyrktorn i väster. Vid korets norra sida finns en vidbyggd sakristia. Ingångar finns i tornets västra sida samt på korets södra sida. Taken är belagda med enkupigt tegel. Torntaket har en vitmålad lanternin av trä vars tak är klätt med kopparplåt. Kyrkorummets innertak har ett tunnvalv av trä som är dekorerat med målningar utförda 1772 av Sven Niclas Berg i Reftele. En altarmålning från 1878 är målad direkt på väggen och har motivet "Korsfästelsen". Inventarier Dopfunten av ek är från 1691. En fyrsidig predikstol med ljudtak är tillverkad 1791 av Sven Nilsson Morin i Gnosjö socken efter ritningar av Thure Wennberg på Överintendentsämbetet. Ett golvur från 1838. Orgel 1763 köpte man in en orgel från Burseryds kyrka med 4 stämmor. Orgeln skänktes till kyrkan av löjtnanten Gyllenhammar 1763. 1787 byggde Jonas Solberg, Värnamo en orgel. 1868 byggde Johannes Andersson i Långaryd en orgel med 6 stämmor. 1949 byggde E A Setterquist & Son Eftr., Örebro en orgel med 12 stämmor fördelade på två manualer. Den nuvarande orgeln är byggd 1967 av Västbo Orgelbyggeri, Långaryd och är en mekanisk orgel. Fasaden är från 1868 års orgel. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 331. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gryteryds kyrka.
Grytnäs kyrka

Grytnäs kyrka är en kyrkobyggnad i Grytnäs. Den tillhör Avesta-Grytnäs församling i Västerås stift. Kyrkobyggnaden Stenkyrkan uppfördes någon gång på 1300-talet. Under 1400-talet byttes kyrkorummets trätak ut mot kryssvalv av tegel. Kyrkan utökades på 1700-talet. 1730 byggdes nuvarande kor och 1794 uppfördes kyrktornet. Vid en restaurering 1980-1981 byggdes en läktare. Läktarbarriären har evangelist- och apostlafigurer från en predikstol byggd på 1600-talet. Inventarier Dopfunten är av medeltida ursprung. Ovanför ingången till sakristian finns ett medeltida processionskrucifix. Nattvardskärl och paten är från medeltiden. Nuvarande predikstol är byggd 1845. Nuvarande läktarorgel byggdes 1982-83 av Magnussons Orgelbyggeri i Göteborg. I orgeln ingår nio stämmor från en orgel byggd 1876 av P L Åkerman. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 288. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Grytnäs church Wikimedia Commons har media som rör Grytnäs kyrka.
Gryts herrgård

Gryts herrgård ligger vid Motala ström i Grytsområdet i västra delen av Industrilandskapet, Norrköping. Den lilla herrgården, som inrymmer bostäder, uppfördes 1829 på källargrunden av 1700-talsgården Gropen och renoverades 1878 av stadsarkitekten Carl Theodor Malm. Senare renoveringar har förändrat fasaden. Författaren Oscar Levertin föddes här 17 juli 1862. Källor En herrgård med anor Norrköpings Tidningars artikelserie Stolta stad 2001-11-17 (PDF)
Gryts kyrka, Skåne

Gryts kyrka är en kyrkobyggnad i kyrkbyn Gryt i Östra Göinge kommun. Den tillhör Knislinge-Gryts församling i Lunds stift. Kyrkobyggnad Kyrkan uppfördes på 1100- eller 1200-talet i romansk stil och bestod ursprungligen av ett smalt, brett västtorn, långhus, kor och absid. Kyrkan byggdes troligen av någon lärjunge till mästarna vid byggnadshyttan som uppförde Lunds domkyrka. Gotiska stjärnvalv slogs i långhuset i mitten av 1400-talet. På sydsidan fanns tidigare ett vapenhus som troligen byggdes under 1300- eller 1400-talet. Tornet är från 1500-talet. Gravkapellet från 1700-talet bekostades av dåvarande ägaren till Wanås slott, Betty Jennings. Hon och fem andra familjemedlemmar är begravda under golvet. Vapenhuset revs 1869 och materialet användes för att bygga sockenstugan, som står strax utanför kyrkogårdsmuren och som sedan 1996 rymmer ett litet kyrkomuseum. Kyrkogården omges av en medeltida mur med stigluckor, vilket är ovanligt idag. Kyrkan ligger intill ett järnåldersgravfält och de flata stenarna som kröner muren är delvis hämtade därifrån. Inventarier Altaruppsatsen går i barockstil och är daterad 1636. Predikstolen från mitten av 1600-talet är rikt skulpterad med bilder föreställande Jesus och de fyra evangelisterna. I kyrkan finns två dopfuntar. Den yngre i ek är samtida med altaret. Den äldre dopfunten i sten är medeltida och återbördades till kyrkan 1959 efter att ha varit på avvägar i trehundra år. I tornet finns två kyrkklockor. Den stora blev omgjuten 1708 och 1762. Den lilla är gjuten i Jönköping 1801. Orgel 1837 byggde Pehr Zacharias Strand, Stockholm en orgel med 8 stämmor. 1932 byggde M J & H Lindegren, Göteborg en orgel med 11 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1982 av J. Künkels Orgelverkstad AB, Lund och är en mekanisk orgel. Orgeln är en rekonstruktion av 1837 års orgel. Fasaden och större delen av orgelpiporna är från 1837 års orgel. Källor Demografisk Databas Södra Sverige Medeltida kyrkor i Skåne Östra Göinge kommun Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784
Gränbystaden

Gränbystaden är ett handelsområde i stadsdelen Gränby i nordöstra Uppsala. Området består av köpcentrumet som tidigare kallades Gränby Centrum och en volymhandelsdel med fristående butiker och serveringar. Handelsområdet inrymmer 140 butiker, 25 restauranger och serviceställen samt 2 600 parkeringsplatser för bil och 500 cykelställ. Under 2017 är det inflyttning i de första hyresrätterna som även de hör till Gränbystaden. Köpcentrumet invigdes 13 oktober 1971 och har mellan 2008 och 2012 dubblat ytan under fyra etapper till sammanlagt 46 000 kvadratmeter. År 2016 omsatte handelsplatsen knappt 2,5 miljarder. Ägare Gränbystaden ägs och drivs av Atrium Ljungberg AB som är ett av Sveriges största fastighetsbolag, noterat i det så kallade "Large Cap"-segmentet av Nordiska listan, som administreras av NASDAQ OMX Group". Externa länkar Gränby Centrum (officiell webbplats) Atrium Ljungberg AB (officiell webbplats)
Upplands Bilforum Arena

Upplands Bilforum Arena is an indoor arena located in Uppsala, Sweden, and built in 1974. It consists of three arenas: "A-hallen", "B-hallen" and "C-hallen". A-hallen is the biggest part of the arena and has a capacity of 2,800 spectators and is where Almtuna IS and Uppsala HC play their home games. B-hallen has a capacity of 350 spectators, and C-hallen has a capacity of 250. The arena opened in 1974 and was renovated following Almtuna IS's promotion to the second-tier league Allsvenskan (now named HockeyAllsvenskan), prior to the 2001–02 season. The current spectator record was set on 27 March 2010, when 2,916 spectators visited the arena to see Almtuna IS meet Södertälje SK in the Kvalserien qualification for the top-tier league Elitserien (now named the SHL). On 25 November 2013 Metallåtervinning AB acquired the naming rights for the arena until the end of the 2015–16 season and renamed it "Metallåtervinning Arena". References
Metallåtervinning Arena

La Metallåtervinning Arena, nommée précédemment Gränbyhallen, est une patinoire située à Upsal en Suède. Configuration Le complexe est constitué de trois patinoires ayant respectivement 2 800, 350 et 250 places. Équipes résidentes L'équipe de hockey sur glace d'Almtuna IS qui évolue en Allvenskan, le deuxième échelon suédois, joue ses matchs dans la grande aréna, de même que l'équipe d'Uppsala Hockey qui évolue, quant à elle, en Hockeyettan, le 3e échelon. Notes et références (en)/(sv) Cet article est partiellement ou en totalité issu des articles intitulés en anglais « Metallåtervinning Arena » (voir la liste des auteurs) et en suédois « Metallåtervinning Arena » (voir la liste des auteurs). Liens externes (sv) Site officiel Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du hockey sur glace Portail de la Suède