NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Särö kyrka

Särö kyrka är en kyrkobyggnad på Särö i Kungsbacka kommun. Den ägs och förvaltas av Särö kyrkostiftelse och följer Svenska kyrkans ordning. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes av en lokal byggmästare för medel som samlats in av kyrkostiftelsen på en tomt som skänktes av Säröbolaget. För ritningarna svarade Allan Berglund. Byggnaden stod klar vid en högtidlighet den 19 november 1921 och invigdes den 30 juli 1922. Den är också känd som Kung Gustaf V:s sommarkyrka då han vistades på Särö sommartid och också var med vid invigningen. Kyrkan är sedan 2005 byggnadsminne. Träkyrkan är uppförd i 1920-talsklassicism och har en nationalromantisk interiör. Kyrkorummet utgörs av ett enda skepp med välvt brädtak. Inventarier Dekormålning och altartavla har utförts av göteborgskonstnären Brocke Blückert. Kyrkans arkitekt ritade de fyra stora ljuskronorna. Gustav V har broderat och skänkt ett korsprytt antependium. Referenser Tornehed, Stig (1957). ”Särö kyrka”. Kyrkorna i våra bygder : Fjäre-Viske kontrakt (Kungsbacka: Norra Hallands veckoblad): sid. 170-172. Libris 1881860 Officiell webbplats Vidare läsning Bergfast, Hans (2004). Särö kyrka : dokumentation inför byggnadsminnesförklaring. Länsstyrelsens meddelande, 1101-1084 ; 2004:24. Halmstad: Länsstyrelsen. Libris 9843267 Petersen, Björn; Persson Arne (2006). Husesyn : Hallands byggnadsminnen. Halmstad: Länsstyrelsen i Halland i samarbete med Kulturmiljö Halland och Länsmuseet Varberg. sid. 208-213. Libris 10143515. ISBN 91-631-8267-X
Säterbo kyrka

Säterbo kyrka är en kyrkobyggnad i Säterbo i Västerås stift. Den är församlingskyrka i Arbogabygdens församling. Kyrkan med omgivande kyrkogård är belägen på norra utlöparen av den långsträckta höjden Käglan, i övergången mellan slättbygd och skogsbygd. Kyrkobyggnaden Kyrkan är enskeppig, med rakt avslutat kor i samma bredd som långhuset, sakristia i norr och torn i väster. Murarna består mest av natursten. Fasadputsen är slät och vitkalkad. Långhuset har brant kopparklätt sadeltak. På tornet kröner en klockformig kopparklädd huv med åttasidig lanternin. Väggarna inne i kyrkan har putsats och avfärgats i gråvit nyans. Över kyrkorummet täcker ett putsat trätunnvalv och över sakristian ett murat putsat tunnvalv. Utpräglade är altaruppsats och läktare, formade i nyklassicistisk stil. Byggnadshistorik Säterbo kyrka uppfördes troligen på 1100-talet. Ursprungliga är troligen större delen av långhusets murar. Kyrktornet uppfördes också på medeltiden och kan möjligen ha tillkommit omkring år 1200. En sakristia norr om koret byggdes troligen på 1400-talet. Ett vapenhus vid södra sidan uppfördes samtidigt med sakristian eller något senare. Kyrkans södra ingång sattes igen 1796 och någon gång därefter revs vapenhuset. Långhusets taklag med gotiska takstolar kan vara från 1300‐1400‐tal, medan sakristians bevarade delar är yngre men troligen också medeltida. Sakristian har breddats och höjts men äldre delar av taklaget finns bevarade i norra sidan. I tornet finns timmer med årtalen 1616 och 1662 inskuret. Från början hade kyrkan bara två små fönster, men från 1632 och framåt blev fönsteröppningarna fler och större. Långhusets norra fönster, med blyinfattade rutor, tillkom på 1700-talet. Södra sidans fönster fick nuvarande utseende 1897-98. Det södra takfönstret togs upp 1771 medan det norra togs upp 1832. Inventarier Ett triumfkrucifix är från början av 1200-talet. Altarpredikstolen är från 1796. Nuvarande orgel med tio stämmor och två manualer anskaffades 1953. Orgeln är tillverkad av E.A. Setterquist & Son i Örebro. I tornet hänger två klockor. Storklockan är från 1734 medan lillklockan är från 1640. Orgel 1856 byggde Johan Eriksson, Arboga en orgel med 4 stämmor. 1900 köptes ett harmonium i till kyrkan. 1953 byggde E A Setterquist & Son, Örebro en orgel med 10 stämmor. Orgeln flyttades till Rättviks missionskyrka. Den nuvarande orgeln byggdes 1977 av A Magnussons Orgelbyggeri AB, Mölnlycke. Orgeln är mekanisk. Galleri Referenser Arbogabygdens församling Säterbo hembygdsförening Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Fotnoter Externa länkar http://www.svenskakyrkan.se/vasterasstift/kyrkorivastmanland Wikimedia Commons har media som rör Säterbo kyrka. Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Säters kyrka, Västergötland

Säters kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2002 tillhör Frösve församling (tidigare Säters församling) i Skara stift. Den ligger på Billingens östsluttning i Skövde kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan är antagligen från tidig medeltid, (ca 1100). Under 1750-talet fick den ett tresidigt kor och på 1800-talet ett ovanligt utformat trätorn som rider på västgaveln. Större delen av inredningen tillkom 1909. Vid renoveringen 1990 återfick altartavlan sin ursprungliga färgsättning liksom predikstolen. Inventarier Altartavlan är 1774 snidad av träsnidaren Johan Ullberg d.y. från Velinga. Dopfunten är från 1250 och återfanns vid renoveringsarbeten 1938. Predikstolen tillkom omkring 1800. Det finns även ett rökelsekar och ett timglas från 1400-talet. På väggarna finns fyra vapensköldar tillhöriga släkterna Lind af Hageby, Björnhufvud och Hammarhjelm, vilka alla ägt betydande egendomar i Säters socken. Lillklockan är av en senmedeltida typ och har breda skriftband med 21 bokstäver som verkar uppsatta utan någon skönjbar ordning. Orgel Orgel som är placerad på läktaren i väster är tillverkad 1979 av Smedmans Orgelbyggeri, fast fasaden byggd 1909 av Carl Axel Härngren har bibehållits. Instrumentet har tolv stämmor fördelade på två manualer och pedal. Bilder Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 164-165. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 201. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 ”Säters kyrka”. Svenska kyrkan - Norra Billings pastorats kyrkliga samfällighet. http://www.svenskakyrkan.se/default.aspx?di=730847. Läst 28 augusti 2011. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Säters kyrka.﻿
Sätra friidrottshall

Sätra friidrottshall är en kommunal inomhusarena vid Björksätravägen 2 i stadsdelen Bredäng nära gränsen till Sätra i södra Stockholm. Hallen invigdes 1998 och drivs av Stockholms friidrottsförbund. Hallen är den enda i kommunen som är anpassad efter ungdomstävlingar i friidrott. Bakgrund I samband med Stockholms ansökan för Sommar-OS 2004 konstaterade staden att det saknades en större hall för badminton. Man kom så småningom fram till att en sådan hall skulle kunna uppföras vid Sätra idrottsplats. Här fanns redan en ishall som kunde användas för uppvärmning vid eventuella OS-tävlingar. Den nya hallen skulle iordningställas som en friidrottshall och lätt kunna anpassas till tävlingsarena för badminton i samband med OS. Byggandet av en badmintonhall och i viss mån även Eriksdalsbadet påskyndades då det ansågs viktigt att visa att förberedelserna redan var igång. Beskrivning Hallen uppfördes på ett i stadsplanen för friidrott reserverat område som kallades Sandstugedalen och hörde tidigare till lägenheten Sandstugan. En idrottsplats anlades redan på 1960-talet och olika enklare byggnader på 1970- och 80-talen. Första spadtaget skedde i maj 1997 och friidrottshallen invigdes den 21 april 1998. Byggnaden ritades av arkitekterna Ingemar Tommos och Nils-Olof Olsson på Stockholm Konsult, Husbyggnad. Hallen mäter 103×66 meter invändigt och har en yta på 7 000 m². Fasaderna är klädda i liggande, faluröd målad träpanel. Dagsljus släpps in dels genom fönsterband på långsidorna och dels genom ett vertikalt takljus mot norr som utformades som en hajfena och ger byggnaden sitt karakteristiska utseende. Taket bärs upp av sju stycken två meter höga frispännande limträbågar. Utmed sydvästra långsidan finns en läktare med två rader stolar med plats för 350 sittande personer. Totalt kan hallen ta emot en publik av 2 000 personer. I hallens nordvästra del ligger omklädningsrum och ett café. Hallen förfogar över bland annat en permanent 60 meter sprinterbana, en längdhoppsgrop och en doserad löparbana. Den senare har fyra banor, en längd på 200 meter (motsvarande ett varv), en radie på 18,42 meter och en dosering på som mest 11,3 grader. Samtliga banor har syntetbeläggning bestående av återanvända bildäck. I hallen kan många discipliner i friidrott genomföras, som löpning, häck, stav, längd, tresteg och kula. Den sammanlagda kostnaden för hallen och nödvändiga ombyggnader för anslutande byggnader uppgick till 46 Mkr. Vid hallen ligger sedan tidigare Sätra idrottsplats och Sätrahallen, som öppnade i augusti 2015. Bilder Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sätra friidrottshall.
Den helige Marouns kyrka

Den helige Marouns kyrka, tidigare Sätra kyrka eller Sätrakyrkan, är en kyrkobyggnad på Kungssätravägen 16 i den sydvästra Stockholmsförorten Sätra. Historik Kyrkan uppfördes 1966 för Svenska kyrkan. 1966 - 2012 tillhörde Sätra kyrka Skärholmens församling i Stockholms stift. Sätra kyrka var den första samarbetskyrkan mellan EFS och Svenska kyrkan. Kyrkan användes under inspelningen av Tre Kronor, en TV-serie som visades på 1990-talet av TV4. 2012 såldes kyrkan till Stockholms katolska stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan är uppförd efter ritningar av arkitekt Lennart Erkhammar. Kyrkobyggnaden har en kvadratisk planform och en stomme av betong. Ytter- och innerväggar är vitreveterade. Yttertaket är ett pulpettak belagt med kopparplåt. Sidoväggarna har stora höga fönster som släpper in mycket ljus till kyrkorummet. I våningen under kyrkorummet finns en samlingssal med kök. Intill kyrkan finns en fristående klockstapel i vilken tre klockor hänger. Inventarier Predikstol, dopfunt och altare är tillverkade av träslaget Oregon pine. Tidigare predikstol, dopfunt och altare var gjorda av betong och hade ytor av stenflis. En Allen digitalorgel med 32 stämmor tillkom 2001. Verksamhet Kyrkan är namngiven efter den syrianska munken Maron († 410), vars rörelse (Syriansk-maronitiska katolska kyrkan i Levanten med missionsprovinser) i sin tur är uppkallad efter. Kyrkan används av Maronitiska kyrkan, en av de östliga katolska kyrkorna som utgör en del av den romersk-katolska kyrkan. Dess svenska del kallas även Östkatolska syrisk-maronitisk katolska kyrkans missionsprovins i Sverige. Kristus konungens institut har sedan 2015 i Marouns kyrka firat den äldre romerska mässformen på latin. I kyrkan samlas även arabisktalande katoliker, vilka liksom Maronitiska kyrkan, är två av den Katolska kyrkans så kallade Orientaliska katolska kyrkor. Galleri Referenser Tryckta källor Christina Nilsson, Kyrkguiden : vägledning till kyrkorna i Stockholms stift, sidan 151, Svenska kyrkan, Stockholms stift, ISBN 978-91-975146-5-1 Webbkällor Katolska kyrkan / Den Helige Marouns kyrka Meronitiska Missionen Sätrakyrkan säljs till Maronitiska kyrkan (Katolska kyrkan) Katolska kyrkan / Arabisktalande katoliker Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Den helige Marouns kyrka.﻿
Sätra vattentorn

Sätra vattentorn (även Sätrareservoaren) är en vattenreservoar i Sätra i södra Stockholm. Med sin höga placering är vattentornet i Sätra ett landmärke i hela sydvästra Stockholm och syns ända till Ekerö. Vattentornet ligger inom Sätraskogens naturreservat. Byggnaden är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär "att bebyggelsen bedöms ha synnerligen höga kulturhistoriska värden". Beskrivning Vattenreservoaren står 71 m ö.h. på Sätra berg strax norr om Skärholmen. Det är en cylindrisk betongkonstruktion på slanka betongpelare byggd 1969 efter ritningar av Vattenbyggnadsbyrån (VBB) som även stod för utformning och konstruktion av Tensta vattentorn som byggdes samtidigt i Tensta. Gestaltningen påminner om ett klassiskt rundtempel med en yttre ring av 16 pelare och en inre ring av 10 pelare. Höjden över marken är 40 meter, vilket innebär att tornet når 112 meter över Mälarens vatten. För att komma upp till reservoaren måste man gå i 218 trappsteg. Själva reservoaren har en volym av 9 500 m³ vatten och försörjer bland annat Vårberg, Skärholmen, Bredäng och Sätra med dricksvatten med rätt vattentryck. Vattnet kommer från Norsborgs vattenverk. Bilder Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sätra vattentorn.
Sätrabadet

Sätrabadet (även Sätrastrandsbadet) är ett av Stockholms stads 24 officiella strandbad (gäller år 2008). Badet ligger vid Mälaren i stadsdelen Sätra i sydvästra Stockholm. Intill Sätrabadets södra sida har Sätraån sitt utlopp. Badet ligger inom Sätraskogens naturreservat. Sätrabadet har en cirka 350 meter lång sandstrand och gränsar till ett stort område med både sand, klippor och gräs. Längst i norr finns en badplats för hundar. Det finns kiosk och minigolf och man kan sitta vid bord eller bänkar. Förbi badet leder en lång promenadväg som går från gården Johannesdal i syd ända till Gröndal i norr. Under år 2006 fick Sätrabadet tillsammans med Hökarängsbadet och Smedsuddsbadet flest anmärkningar beträffande vattenkvalitén och en konsultutredning togs fram. Vid Sätrabadet finns flera avlopp nära vattnet som skall undersökas närmare. Dessutom skulle påverkan kunna ske från avlopp från båtar i den närbelägna fritisbåtshamnen. På sommaren 2008 var vattenkvalitén åter godkänd. Källor Uppgifter beträffande vattenkvalitén enligt www.miljobarometern.stockholm.se Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sätrabadet.
Sätraskogens naturreservat

Ej att förväxla med Sätra naturreservat Sätraskogens naturreservat är ett naturreservat i stadsdelarna Bredäng och Sätra i Stockholms kommun. Beskrivning Reservatet är beläget i Brännkyrka socken i Södermanland (Stockholms län). Området omfattar Mälarens strand från Johannesdal i söder till Villa Lyran i norr. Stockholms stad inrättade reservatet genom beslut i kommunfullmäktige 2006. Hela reservatet är på cirka 257 ha, varav cirka 212 ha land och cirka 44,8 ha vatten. Högsta punkt är Sätra berg med 71 meter över havet, med Sätra vattentorn. Längs naturreservatets strandpromenad, som är en förlängning av Pettersbergsvägen i Mälarhöjden, leder också Skärholmens strandstig, en av Stockholms Hälsans stigar. Den börjar i Johannesdal i Skärholmen och slutar i Bredäng. Sätraskogens naturreservat innehåller öppna ängar, ekbackar och gammal granskog. Utmed Mälarstranden finns Mälarhöjdens strandpromenad som sträcker sig från gården Johannesdal till Gröndal. Promenadstigen bjuder på utblickar över Östra Mälaren mot Kungshatt och Ekerölandet samt över Fiskarfjärden. De två vattendragen Sätraån och Skärholmsbäcken är viktiga vattenmiljöer för bland annat vattensalamandrar. Sevärdheter I reservatet finns två badplatser, Mälarhöjdsbadet och Sätrabadet, samt gårdarna Skärholmens gård och Sätra gård med torpet Råstock och Sätra kvarn. I höjd med Bredäng ligger Sätra varv som var ett fartygs- och reparationsvarv för större och mindre segelfartyg och pråmar mellan 1878 och 1935. Åtminstone sedan 1960-talet ger området med sina bevarade arbetarbostäder en bild av hur Mälarstranden såg ut vid sekelskiftet 1900. Från cirka 1995 finns konstnärsateljeer i Varvsarbetarhusen. Strax väster därom bedriver Sätra Båtsällskap (SBS) från 1964 båtverksamhet med hamn för fritidsbåtar (och från 1973 tillkom SBS och Fiskarfjärdens båtklubbs Sätra Varv Intresseförening (SVI). 2016 startade Trafikverkets arbete med Förbifart Stockholm i området. Fram till våren 2019 fraktades sprängmassor från tunnlarna dit med lastbil och sedan vidare med båt. Väster om Sätra varv fanns från 1829 sjökrogen Arboga kök. Under slutet av 1800-talet upphörde krogverksamheten och huset hyrdes ut som sommarstuga. 1964 eldhärjades byggnaden och revs därpå. Nu återstår bara en liten kulle och några nyttoväxter. Längre västerut, väster om Sätrabadet och nedanför Skärholmens gård finns båtbryggan och klubbhuset för Fiskarfjärdens båtklubb. Väster om Skärholmens gård fanns fram till 1981 Villa Tusculum, Skärholmen. Bilder Andra stadsnära skogar i Söderort Fagersjöskogen Hemskogen Majroskogen Solbergaskogen Svedmyraskogen Årstaskogen Älvsjöskogen Se även Bellmans stenar som ligger nedanför Villa Lyran. Skärholmens fornborg som ingår i naturreservatet. Källor Naturreservat i Stockholms stad Länsstyrelsen i Stockholms län: Sätraskogens naturreservat. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sätraskogens naturreservat.﻿ Sätraskogen, Länsstyrelsen i Stockholms län
Sävare kyrka

Sävare kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Sävare församling i Skara stift. Den ligger utanför Vinninga i Lidköpings kommun. Historia Den äldre medeltida kyrkan var uppförd av sandsten och hade ett rektangulärt långhus med ett lägre och smalare, rakt avslutat kor i öster och torn i väster. Kyrkobyggnaden Kyrkan är en av stiftets fyra centralkyrkor, ritad av arkitekten Emil Victor Langlet. Den invigdes 1883. Planen är sexkantig med centraltorn. Fasaderna är av rött tegel med kontrasterande gul spritputs. Interiören domineras av att bänkar och läktare är grupperade i en halvcirkel runt koret. Taket är ett stjärnvalv som bärs upp av kraftiga hörnpelare. Inredningen är till större delen den ursprungliga. Klockstapel och klockor Framför kyrkan finns sedan 1928 en kombinerad stiglucka och klockstapel ritad av Axel Forssén. Där hänger två kyrkklockor, gjutna hos M & O Ohlssons klockgjuteri i Ystad. Inventarier Resterna av en medeltida dopfunt som tillskrivs stenmästaren Othelric förvaras vid Västergötlands museum. Orgel Den stumma orgelfasaden på den södra läktaren är byggd 1898 av Carl Axel Härnman. År 1983 tillkom ett nytt mekaniskt verk, som även innehåller äldre material, från Smedmans Orgelbyggeri med 24 stämmor fördelade på två manualer och pedal. Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 165. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Sverige : geografisk, topografisk, statistisk beskrifning. Del 3, Älfsborgs, Skaraborgs samt Göteborgs och Bohus län. Stockholm: Wahlström & Widstrand. 1921. sid. 444. Libris 8214349 Vidare läsning Hjertén, Lars (2010). ”Sävare kyrka”. Medlemsblad (Skara stiftshistoriska sällskap) 2010(18) :4,: sid. 2-3 :ill. 1654-0174. ISSN 1654-0174. Libris 13151872 Malmström, Krister (1990). Centralkyrkor inom Svenska kyrkan 1820-1920 : med en byggnadsantikvarisk inventering. Stockholm: Kungl. Vitterhets-, historie- och antikvitetsakad. Libris 7640507. ISBN 91-7402-205-9 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sävare kyrka. Skålen som visas på bilden är inte Otelric-dopfunten en medeltida vigvattenskål som en tid använts som dopskål. I kyrkans dopkapell finns idag en kopia av medeltidsdopfunten
Sävars kyrka

Sävars kyrka är en kyrkobyggnad vid Sävaråns södra sida i Sävar. Den tillhör Sävar-Holmöns församling i Luleå stift. Kyrkobyggnaden Sävars kyrka, byggd 1934, har stora likheter med den gamla kyrkan från 1822 som brann ned 1932. Byggnaden, ritad av arkitekt Kjell Wretling, är av trä och har rektangulär plan, rundbågade fönster, kopparklätt sadeltak och ett västtorn. Fasaderna är klädda med ljusgul stående träpanel och tornets lanternin kröns av en takhuv med svängda takfall. Skulptören David Wretling har utfört altarskåpet och dopfunten samt ritat predikstolen med ljudtak. Konstnären Stig Wretling, bror till både Kjell och David Wretling, har svarat för den inre färgsättningen och dekormålningarna. Kyrkorgeln från 1975, byggd av Grönlunds orgelbyggeri, har 24 stämmor, cymbelstjärna och tremulant. Restaureringar År 1972 restaurerades kyrkan invändigt. Ett antal bänkrader i kyrkans bakre del togs bort, och ersattes med kapprum, brudkammare och toalett för rörelsehindrade. År 1985 genomfördes en omfattande yttre restaurering av kyrkan. Kyrkan ommålades och takteglet ersattes med koppartäckning. Övrigt Sävars kyrka var den första byggnaden i området som fick elektrisk värme från kraftstationen i Sävar som var färdigbyggd samma år som kyrkan stod färdig. Galleri Referenser Källor Illerstad, Lennart; Hållén Agneta (1998). Nya svenska kyrkor. Del 3, Norrland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 ; 1997:1. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 94. Libris 917393. ISBN 91-7209-097-9 ”Sävar kyrkas historik” (PDF). 2006. http://inspire.accson.se/bilder/2568/42816.pdf. Läst 23 maj 2009. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sävars kyrka.
Sävedalens kyrka

Sävedalens kyrka är en kyrkobyggnad i samhället Sävedalen i Partille kommun. Den tillhör Sävedalens församling i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Sävedalens kyrka uppfördes efter ritningar av Axel Forssén och invigdes 1959. Byggnaden består av långhus med kor och absid i öster. I söder finns en sakristia och vid långhusets nordvästra sida finns ett torn. Byggnaden har en stomme av betong som är klädd med rött fasadtegel. Alla tak är klädda med skiffer. Senare tillkom expeditionsutrymmen i samma stil. I kyrkorummets främre del och i koret är golvet belagt med klinkers, medan golvet i kyrkorummets bakre del är belagt med linoleummatta. Interiören är vitkalkad. Inventarier Dopfunten av sandsten är utförd 1959 av bildhuggare Erling Valldeby efter ritningar av Axel Forssén. Altaret är i svart marmor på en tegelpelare. Korprydnaden bakom altaret är en röllakansvävnad utförd 1959 av Sofia Widén. En tavla målad av Einar Forseth finns ovanför dopaltaret. Altarkors, ljusstakar, vaser samt nattvardskärl är utförda efter ritningar av Tore Eldh. En blå kormatta är tillverkad av Vävkammaren Christina Westman. Orglar Orgeln är byggd av Hammarbergs Orgelbyggeri AB och invigd 1962. En kororgel är tillverkad av A. Magnusson Orgelbyggeri AB och levererad 1984. Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 493. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Vidare läsning Hansson, Hans-Olof (2009). Sävedalens kyrka 50 år. Partille: Warne. Libris 11676994. ISBN 978-91-85597-21-5 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sävedalens kyrka.
Säveska huset

Säveska huset (Sankt Hansgatan 30) är ett medeltida packhus i Visby. Historik Säveska huset härrör från slutet av 1200-talet. Byggnaden har ett välvt rum i bottenplanen, som möjligen är den övre delen av en igenfylld högkällare. Över bottenvåningen finns spår av tre magasinsvåningar. I den norra fasaden mot Bremergränd finns på andra våningen en dörröppning med tegelomfattning, vilken tidigare ledde ut till ett valvhus, vilket revs på 1800-talet. Öster om packhuset finns rester av en längre medeltida senbyggnad, som under 1600-talet försetts med en övervåning i skiftesverk. Bilder Referenser
Sävja kyrka

Sävja kyrka är en kyrkobyggnad i Uppsala i Uppsala stift. Kyrkan tillhör Danmark-Funbo församling. Kyrkobyggnaden är centralt belägen i stadsdelen Sävja och ligger granne med Linnés Sävja. Kyrkobyggnaden Sävja kyrka ritades av arkitekterna Helena Tallius Myhrman och Magnus Myhrman och invigdes den 18 november 1984 av ärkebiskop Bertil Werkström. År 1996 genomgick kyrkan en större om- och utbyggnad och rymmer numera pastorsexpeditionen för Danmark-Funbo församling. För att smälta in i den historiska omgivningen är kyrkans ytterväggar klädda med faluröd locklistpanel. Interiör Kyrksalen har en närmast kvadratisk planform och ligger centralt i en anläggning med församlingslokaler. Altare och kor ligger mot norr. Vid södra sidan finns en vägg som skiljer kyrksalen från ett intilliggande kyrktorg. Genom att öppna portarna kan man fördubbla kyrkorummets lokalyta och få plats med 300 personer. Kyrksalen har cirka 100 ordinarie platser. Inventarier I kyrkorummet finns tre stora målningar av Hans Lindström, Ahlséngruppen. Motiven är hämtade från Första Mosebok och heter Klippan, Vattnet och Växten. Guldsmeden Carl-Göran Hemlin har tillverkat dopfat och nattvardssilvret. Lampetterna är gjorda av Werner Bergman, som är en församlingsbo. I det anknytande kyrktorget hänger en stor gobeläng som är gjord av textilkonstnär Monia Westin, Sävja. Vid sydvästra sidan strax intill huvudingången står en klockstapel av trä. Referenser Mer om Sävja kyrka från Danmarks församlings hemsida Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sävja kyrka.