NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Varv och Styra kyrka

Varv och Styra kyrka är en kyrkobyggnad i Varv i Linköpings stift. Den är församlingskyrka i Aska församling. Historik Före den nuvarande kyrkan fanns två kyrkor i bygden, Varvs kyrka och Styra kyrka. Den gamla Varvs kyrka byggdes på 1100-talet, och i dag finns ingenting kvar av den. Styra kyrka var en tornlös kalkstenskyrka från 1200-talet, som revs 1861. Grunden till den nuvarande kyrkan lades hösten 1859, och kyrkan togs i bruk första söndagen i advent 1861. Under byggnadstiden hölls gudstjänsterna i Styra kyrka innan den revs och därefter i skolhuset. På kyrkogården ligger Mauritz Björck begraven. Kyrkobyggnaden Kyrkan är uppförd i historieserad blandstil efter ritningar av arkitekt Johan Adolf Hawerman. Den består av ett långhus med rak avslutande korvägg och en bakomliggande femsidig sakristia i öster. Tornbyggnaden i väster avslutas med en nygotisk spira. De dubbla ljudöppningarna är romanskt inspirerade. Interiör Interiören är av salkyrkotyp med ett tredingstak över kyrkorummet. Koret domineras av en altaruppställning som omramar altartavlan med motiv:Kristi förklaring. Tavlan är utförd 1862 av Johan Zacharias Blackstadius. Den sexsidiga predikstolen med ljudtak är samtida kyrkan liksom de slutna bänkarna och orgelläktaren. Det nuvarande orgelverket installerades 1982 med 1862 års fasad bevarad. Från Varvs medeltida kyrka har ett krucifix och ett altarskåp daterade till 1400-talet bevarats. Orgel 1862 byggde Daniel Wallenström, Uppsala, en orgel med 15 stämmor. Den omändrades 1958 av Frede Aagaard. Orgeln finns idag magasinerad i kyrkan. Den nuvarande orgeln är byggd 1982 av Lindh Orgel i Umeå. Orgeln är elektrisk och har tre fria kombinationer. Alla stämmor kan fritt disponeras på två manualer och pedal. Bilder Källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 92. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar och källor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Historiska museet: Medeltidens bildvärld 920827A2 Altarskåp Historiska museet: Medeltidens bildvärld 920827S4 Krucifix Wikimedia Commons har media som rör Varv och Styra kyrka.
Varvs kyrka, Västergötland

Varvs kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Varvs församling i Skara stift. Den ligger på Varvsbergets östsluttning i den nordvästra delen av Tidaholms kommun. Kyrkobyggnad Kyrkan uppfördes 1861 efter ritningar av Per Ulrik Stenhammar och ersatte då en medeltida kyrka från 1300-talets början. Delar av den medeltida kyrkan användes som byggmaterial vid det nybygget. Utformningen präglas av nyklassicistisk enkelhet och byggnaden har absid och torn med flackt tak. Interiören har förändrats flera gånger under 1900-talet och mest påtagligt 1975. Då flyttades sakristian från absiden till en plats under läktaren och altarets skärmvägg togs bort. Inventarier Från den medeltida kyrkan härstammar dopfunten i renässans, som delvis är utförd av täljsten. Psalmnummertavlorna härstammar från 1300-talet. Predikstolen härstammar från när kyrkan uppfördes. Ett nytt triumskrucifix har ersatt kopian av Bertel Thorvaldsens Kristusstaty som tillkom vid renoveringen 1901. Mattan i koret i röllakan kommer från Tre Bäckar i Varnhem. Mässhaken från 1949 är komponerad av Agda Österberg vid Tre Bäckar i Varnhem. Orgel Det finns uppgifter som tyder på att orgelfasaden på läktaren i väster är byggd 1652 för Bredestads kyrka och att den kom till Röks kyrka 1751 och ombyggdes i samband med flytten av Jonas Wistenius. Orgeln inköptes till Varvs kyrka på 1870-talet. Fasaden är idag stum och verket, som tillverkades 1922 av Nordfors & Co, verkar vara orört sedan dess. Instrumentet har sju stämmor fördelade på manual och pedal. Det används emellertid inte på grund av mögelangrepp utan istället brukas en digitalorgel. Bilder Källor Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 192. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 173. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Varvs kyrka, Västergötland.
Vasa Real

Vasa Real var 1926-1961 smeknamnet på Vasa Realskola, som var en statlig realskola, belägen på Karlbergsvägen 15 i Vasastan, Stockholm. Sedan 1995 verkar en nybildad mellan- och högstadieskola i huset under namnet Vasa Real. I denna skola finns även ett högstadium med judisk profil. Detta högstadium är det enda i Stockholm med en sådan inriktning. År 2015 finns cirka 800 elever i skolan, fördelade på 30 klasser från 5:an upp tom 9:an. Historia Skolan räknade sina anor från 1659, då Jacobs kyrkskola grundades och verkade på olika adresser inom Jakobs församling, från 1858 som Jakobs lägre elementarläroverk, från 1879 som Jakobs lägre allmänna läroverk och från 1905 som Jakobs realskola fram till 1926, då skolan flyttade in i nybyggda lokaler på Karlbergsvägen och fick namnet Vasa realskola. Mellan 1960 och 1964 var skolan förenad med det nyöppnade gymnasiet S:t Jacobi gymnasium i Vällingby med verksamhet i realskolans lokaler 1960-62, och 1964 upphörde Vasa samrealskola. Realexamen gavs från 1907 till 1964. I ett hörn av skolgården finns fortfarande rester av den skolträdgård som man under realskoletiden månade om bland annat för att det var en liten kvarvarande rest av Bergianska trädgården, som bredde ut sig i detta område under 1800-talet innan den flyttade till Frescati 1885. 1962–1964 byggdes en flygel mot Dalagatan med ritsalar och elevmatsal. Under åren 1964-1990 verkade en annan skola i huset på Karlbergsvägen 15. Den grundades som Vasa tekniska fackskola, men bytte 1966 namn till Vasa gymnasium och hade först Saul Aresik och sedan Maude Strömberg som rektor. Skolan lades ned då Maude Strömberg gick i pension, och all teknisk utrustning flyttades över till Thorildsplans gymnasium och Åsö gymnasium. Skolgården avstyckades omkring 1980 för att bygga ett daghem, där tidigare realskolans 60-metersbana och längdhoppsgrop fanns. Efter 1990 har huset använts som evakueringslokal för Adolf Fredriks skola, Matteus skola och Norra Reals vuxengymnasium under deras ombyggnader. Händelser och personer Arthur Nordén verkade som lärare på skolan 1925–1958. Lennart Rheyneuclaudes var rektor. En av de mer bemärkta personerna som varit elev i Vasa Real (under realskoletiden) var Jan Guillou, som beskrivit bland annat dessa år i sin bok Ondskan. Den tidigare ständige sekreteraren i Svenska Akademien Horace Engdahl var läsåret 1960-61 klasskamrat med Christer Pettersson i Vasa Real. Även Riccardo Campogiani och Jan Ståhlfors gick i Vasa Real. Scener i Mannen från Mallorca spelades in i byggnaden. Se även Kvarteret Resedan Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vasa Real.
Vasabron, Göteborg

Vasabron, i Göteborg förbinder från söder Vasaplatsen och Raoul Wallenbergs gata med Västra Hamngatan. Den ursprungliga bron ritades av Yngve Rasmussen och uppfördes 1906–07. Bron renpverades med start 2017 då vissa delar byttes ut. Bron har efter renoveringen kvar samma utseende, och den öppnade för trafik i augusti 2019. Vasabron 1907-2017 Bron uppfördes 1906-07 efter ritningar av Yngve Rasmussen, och var en fast balkbro av järn i två spann med en bredd på 18 meter och med en segelfri höjd av 2,10 meter. Samtliga smidesarbeten tillverkades vid den tidens främsta Göteborgssmedja, A P Sjöbergs vid Molinsgatan. Dåvarande kronprins Gustaf och landshövdingen Gustaf Lagerbring invigde bron den 18 september 1907, samtidigt som Göteborgs Högskolas nybyggnad vid Vasaplatsen, och den öppnades för trafik. Vasabrons renovering 2017-2019 Den 19 juni 2017 stängdes Vasabron av och arbetet med att renovera bron inleddes. Främst rörde detta att brospannet ändrades från en balkbro av järn till en fast balkbro av efterspänd betong. Den äldre brons utseende har behållits och ett flertal detaljer från den gamla bron har tillvaratagits. Samtidigt breddas bron något. Ombyggnationen planerades ta tio månader, men på grund av olika problem och byte av entreprenör försenades projektet med ett drygt år. Den nya bron invigdes den 10 augusti 2019 under festliga former. Referenser Noter Källor Kronologiska anteckningar om viktigare händelser i Göteborg 1619-1982, Ralf Scander m.fl 1982 s.82 Göteborg förr och nu; Sjöbergs smedja. Göteborgs hembygdsförbund 1994 s. 58-59. Öhnander, Bengt A (2007). Göteborgs kanaler och broar berättar. Göteborg: Tre Böcker Förlag AB. Libris 10538881. ISBN 978-91-7029-630-7 (inb.) , s. 70
Vasahuset i Uppsala

Vasahuset är en byggnad i Uppsala, belägen i Luthagen invid Vasaparken. Huset som började byggas 1906 är ritat av Erik Hahr och har den bäst bevarade jugendornamentiken i Uppsala. Historia Till skillnad från Rappska huset i närheten klarade det sig från rivningsvågen i Uppsala, och är idag ett av de mer intressanta husen av denna typ som finns bevarade i Uppsala. Som nytt var huset sandfärgat men färgades blått på 1970-talet och återigen 2017. År 2020 röstades Vasahuset fram till Uppsalas vackraste byggnad genom en tävling anordnad av Arkitekturupproret. Bilder Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vasahuset i Uppsala.
Vasakyrkan, Hedemora

Vasakyrkan är en kyrka i Hedemora, Dalarnas län. Dess församling bildades i en sammanslutning mellan Hedemora missionsförsamling, Hedemora baptistförsamling och Hedemora fribaptistförsamling. Byggnaden uppfördes 1976 på den plats där stadens missionskyrka tidigare stod. I dag har församlingen band till Equmeniakyrkan. Församlingen har även en scoutkår, Hedemora kyrkscouter (tidigare Vasakyrkans scoutkår), i samarbete med Hedemora, Husby och Garpenbergs församling, vilken är ansluten till SMU Scout. Referenser Noter Externa länkar Vasakyrkans webbplats Wikimedia Commons har media som rör Vasakyrkan, Hedemora.
Vasakyrkan, Kalmar

Vasakyrkan är en kyrkobyggnad i Kalmar i Växjö stift. Den är församlingskyrka i Vasakyrkans församling. Församlingen är organiserad likt en missionsförening men fungerar i praktiken som en egen församling inom Evangeliska fosterlandsstiftelsen. År 1872 bildades Kalmar Evangeliska Lutherska Missionsförening och 1878 sökte föreningen medlemskap i EFS. Kyrkobyggnaden Byggstarten ägde rum 26 augusti 1980 och den invigdes 26 september 1981. Externa länkar Officiell webbplats
Vasalundshallen

Vasalundshallen är en idrottshall i Vasalund, Solna kommun där främst basket samt volleyboll utövas. Intill idrottshallen ligger Solna gymnasium. Idrottshallen ägs av Solna kommun. Fram till 2022 fanns även en simhall, men som byggdes om till en idrottshall. Verksamhet Sporthallen består av tre planer. En huvudplan, två mindre planer som kallas östra och västra salen. I anslutning till f.d. simhallen finns gym och gruppträning samt även en yta för co-working. AIK Baskets ungdomslag har hallen som träningshall samt för hemmamatcher. Klubben Harem har också sina hemmamatcher i hallen eftersom de inte äger någon egen spelgodkänd hall. En del skolor har sin idrott där som oftast äger rum i någon av de mindre salarna. Till exempel bedriver Solna Gymnasium sin idrott samt basketträning där. Historik Vasalundshallen invigdes den 15 december 1957. Anläggningen ritades av arkitekten Nils Tesch, som även står bakom intilliggande Solna gymnasium, som byggdes cirka 10 år tidigare. År 2013 rustades hallen upp till en kostnad av 20 miljoner kr. År 2022 beslutade kommunen att Vasalundsbadet skulle stänga i och med byggandet av Solna simhall och att simhallens yta skulle byggas om till idrottshall, bl.a. för basketboll och volleyboll till en kostnad av 100 miljoner kr. Andra delen av Vasalundshallen skulle anpassas för mindre ytkrävande idrotter, som dans och kampsport. År 2023 aviserade det nyvalda kommunstyret att kostnaden för upprustningen skulle landa på 212 miljoner kr. Bilder Karta Bing Maps Referenser Noter
Vasaparken, Uppsala

Vasaparken är en park i Luthagen i Uppsala. Invid Vasaparken ligger Vasahuset och i parken ligger Biologiska museet. Parken gränsar till Katedralskolan och dess rektorsgård. Historik Vasaparken kallas även Skolparken eller Biologiska parken. Skolparken anlades 1911 efter en ritning från akademiörtagårdsmästare Ivan Örtendahl, samt delvis efter ett förslag av trädgårdsdirektören Enoch Cederpalm. En stor plaskdamm som anlagts efter parkens tillblivande gav stadens barn en plats för lek, men denna damm är sedan länge igenlagd. Dammen tillkom 1933 när drätselkammaren beslöt att "låta såsom kommunalt reservarbete för arbetslösa anlägga en s.k. plaskdamm för barn i Biologiska parken". Bilden visar dammen och Börjegårdarna, ett föreningshus ritat av stadsarkitekt Gunnar Leche 1935. Parkens ursprungliga utformning och växtmaterial följde ett biologiskt-ekologiskt system, från Kyrkogårdsgatan räknat, i tre enheter, Norrland, Svealand och Götaland. Denna zonindelning av parken har dock sedan länge gått förlorad. Bilder Källor Vasaparken 100 år från Uppsala kommun Externa länkar Gamla bilder från Upplandsmuseet
Vasaparken, Västerås

Vasaparken är den största parken i centrala Västerås i Västmanland. Den ramas in av stadshuset, konserthuset, centralstationen, Södra Ringvägen, slottet och rådhuset. Historia Ursprungligen var parken en kunglig trädgård på dåvarande Munkholmen, vilken Gustav Vasa lät anlägga år 1541. Den öppnades för allmänheten på 1600-talet, då den användes för kägelspel och andra förströelser. Genom ett kungligt brev från 1863 uppläts trädgården för all framtid till staden. Den började då användas som en borgerlig promenadpark, men byggdes samtidigt om och fick karaktären av en engelsk park. I och med detta upplåtande kunde parken inte bära anspråk på namnet Kungsträdgård längre, varför parken döptes om till Vasaparken. I parken restes stadens första skulptur, en byst av Gustav Vasa som modellerades 1863 av Carl Gustaf Qvarnström. Vasaparken har kvar karaktären av engelsk park, med stora parkträd, en böljande gräsmatta och blomsterplanteringar. I parken finns en damm som tar emot dagvatten från stadens centrala delar. Där finns också rester av det i samband med reformationen rivna dominikanerklostrets grundmurar.Vid grävningar i Vasaparkens norra del i början av 1950-talet inför byggnationen av det nya stadshuset, hittades grundstenarna till klosteranläggningen. Det stod då klart att Gustav Vasas byst stått på fel plats i nästan hundra år. Men Gustav Vasa fick stå kvar, blickande ut över det imponerande slottet, som han byggde ut ordentligt under sin regeringstid med tegel och annat byggmaterial från det då nyligen stängda klostret. I samband med att Gustav Vasa-bysten avtäcktes 1864 uppkallades den omgivande parken till Vasaparken. Parkområdet användes verkligen av Gustav Vasa, och kungarna därefter, som kungsträdgård för odling av grönsaker och frukt till slottets försörjning. Kungsträdgården anlades troligtvis på eller i anslutning till dominikanernas klosterträdgård. Den senaste stora förändringen i Vasaparken skedde 2001, då konserthuset uppfördes. Parken blev därmed mer levande på kvällstid. Konsten är ett viktigt inslag i parken och här finns bland annat Olle Adrins Borgarna, Sture Collins Dårarnas båt och Mats Åbergs Våga. Se även Lista över offentlig konst i Västerås kommun Referenser
Vass Britas gård

Vass Britas gård är en välbevarad gruv- och hyttarbetargård är från 1600-talet. Gården ligger i stadsdelen Gamla Herrgården i Falun, Dalarna. Gården har fått sitt namn efter Vass Brita Ersdotter, som flyttade till Falun på 1880-talet för att bli gruvarbetarhustru. Källor Om Vass Britas gård på Falu kommuns hemsida Litteratur Daniels Sven Olsson: Vass Britas gård (Dalarnas museums serie av småskrifter, Falun 1973) Referenser
Vassaraälven

Vassaraälven är ett vattendrag i norra Lappland, Norrbottens län. Älven är Linaälvens största biflöde och rinner upp väster om Gällivare. Vattendragets sammanlagda längd är cirka 50 km och det totala avrinningsområdet cirka 450 km². Älven har namnet Toresjåkkå i sitt övre lopp och Vassaraälven efter att ha passerat sjön Vassaraträsket. Utloppet ur sjön går förbi Gällivare järnvägsstation och Gällivare gamla kyrka och vidare genom Gällivare i tätortens södra del. Den del av bebyggelsen som ligger omedelbart sydväst om Vassaraälven kallas Andra sidan. Strax före utloppet i Linaälven passerar Vassaraälven E10:an och rastplatsen Stenbron som fått sitt namn efter den gamla älvbron.
Vassunda flygfält

Vassunda flygfält ligger tre kilometer väster om Knivsta, i Vassunda, Uppsala län, nära länsväg 255. Flygfältet, som är ägt av en privatperson, arrenderas av Vassunda Flygklubb. Flygklubben bedriver skolning till ultralättcertifikat och disponerar två UL-flygplan, dels en Flight Design CT SW, SE-VAX, och en Avid Flyer, SE-VOU. Bildgalleri Källor Noter Externa länkar Vassunda Flygklubb
Vassända-Naglums kyrka

Vassända-Naglums kyrka är en kyrkobyggnad i den södra delen av Vänersborgs kommun. Den tillhör sedan 2010 Vänersborg och Väne-Ryrs församling (tidigare Vänersborgs församling) i Skara stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes efter ritningar av arkitekt Thure Wennberg vid Överintendentsämbetet och invigdes 1800. Den ersatte då de små medeltidskyrkorna i Vassända och Naglums församlingar (båda byggnaderna är idag ruiner). Församlingarna slogs dock samman först år 1887. Det är en storskalig byggnad i stram gustaviansk stil. Kyrkorummet har tidstypisk empirinredning och ett korfönster från 1837, som utgör altarprydnad. Sedan hösten 1997 är kyrkan stängd. Inventarier Dopfunten är tillverkad 1901. Orgel Orgeln byggdes ursprungligen 1823 av Johan Ewerhardt den yngre. Dennes icke ljudande fasad står alltjämt på läktaren i väster. Verket byggdes om 1913 av Magnussons orgelbyggeri AB och renoverades och omdisponerades även 1973 av John Grönvall Orgelbyggeri. Orgeln har femton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 192-193. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vassända-Naglums kyrka.
Vattentornet, Skeppsholmen

Vattentornet är en byggnad på Skeppsholmen i Stockholm. Vattentornet tronar som en borg på öns högsta punkt, strax söder om Amiralitetshuset. Som på alla öar i bräckt- eller saltvatten var vattenförsörjningen på Skeppsholmen ett problem och innan ett vattentorn byggdes försörjdes öns invånare från en enda brunn, den så kallade Caisa Rultas källa. Vattentornet byggdes 1872 som Watten-reservoar, när Skeppsholmen anslöts till det nybyggda kommunala vattenledningsnätet. Byggnaden är uppförd i rött murtegel, själva vattenbehållaren var av gjutjärn och rymde 120 kubikmeter vatten. Eftersom vattenledningen från Stockholm till Skeppsholmen hängde fritt och oisolerad under Skeppsholmsbron var man tvungen att avtappa den vintertid för att den inte skulle frysa. Frostproblemet klarades då genom att reservoaren fylldes med vatten en gång om dygnet, därefter tömdes ledningen under bron på nytt. Numera (2009) finns Galleri Max Ström i byggnaden som förvaltas av Statens Fastighetsverk. Källor Informationsskylt på platsen
Vattgruvsmossens naturreservat

Vattgruvsmossens naturreservat (eller Vattgruvmossens naturreservat ) är ett svenskt naturreservat i Södertälje kommun i Stockholms län. Reservatet är 74 ha stort. I reservatet finns Vattgruvsmossen, den mosse som har givit reservatet sitt namn. Omgivningarna runt mossen är gammal orörd och fuktig skogsmark. På mossen kan man bl.a. höra spelande orrar om man besöker reservatet under våren. Området är även ett Natura 2000-område. Området blev ett Natura 2000-område tack vare förekomsten av västlig taiga, skogbevuxen myr, samt öppna, svagt välvda mossar och fattiga och intermediära kärr och gungflyn. Vattgruvmossen är naturreservat sedan 1996. I anslutning till reservatet ligger Järna gruvor, gamla järnmalmsgruvor. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vattgruvsmossens naturreservat.﻿ Vattgruvsmossens naturreservat - Länsstyrelsen i Stockholms län Vattgruvsmossens naturreservat - Södertälje kommun
Veberöds kyrka

Veberöds kyrka är en kyrkobyggnad i Veberöd. Den är församlingskyrka i Veberöds församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan byggdes runt år 1200. Materialet var handslaget tegel som framställdes på platsen av bränd lera. Från början bestod kyrkan av långhus med smalare kor i öster med absid. Genomgripande ombyggnader genomfördes på 1800-talet. 1830 färdigställdes norra korsarmen. 1848 byggdes det nuvarande tornet då huvudingången flyttades till väster i tornets bottenvåning. Samtidigt revs ett vapenhus vid kyrkans södra sida. Kyrkklockorna flyttades upp i tornet och en tidigare klockstapel av trä revs. 1860 byggdes södra korsarmen och kyrkan fick sitt nuvarande utseende. 1930 genomfördes en grundlig restaurering, då bland annat elektriskt ljus och värme installerades. Ny bänkinredning tillkom och kyrkorummets golv täcktes av gulfärgat tegel tillverkat av dåvarande Veberöds tegelbruk. Inventarier Dopfunten av sten är troligen samtida med kyrkan. En predikstol är daterad till 1591. Korgen har fem bildfält där de fyra evangelisterna Matteus, Markus, Johannes och Lukas är avbildade i nämnd ordning. I femte bildfältet finns Kristi monogram. I kyrkan finns fyra ljuskronor och åtta lampetter. Av kyrkklockorna i tornet är lillklockan gjuten 1432. Storklockan är gjuten 1520 och omgjuten 1741. Orgel 1907 byggde Eskil Lundén, Göteborg en orgel med 12 stämmor. Orgel var placerad på läktaren Den nuvarande orgeln byggdes 1980 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel. Orgeln har en ny fasad och är placerad på läktaren. 1986 byggdes orgeln om. Referenser Information från Veberöds församling Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Wikimedia Commons har media som rör Veberöds kyrka.
Veckholm Church

Veckholm Church (Swedish: Veckholms kyrka) is a Lutheran church in the Archdiocese of Uppsala in Uppsala County, Sweden. History and architecture The oldest parts of the church date from the 13th century. It was later enlarged, and in the 15th century the church was vaulted, a church porch and a vestry was added and the church again enlarged. In the 17th century, a grandly designed burial chapel for the De la Gardie family was added to the church, designed by Nicodemus Tessin the Elder. The chapel was never entirely finished: it reached its current height in 1675 and work was then suspended. A temporary roof was not replaced with a more permanent one until the 1790s. The church is noteworthy for its rich internal decoration. The altarpiece is made in the atelier of Jan Borman and dates from the early 16th century. The triumphal cross is from the 15th century, while the baptismal font is from the 12th century. The church also houses an unusual carved wooden bench, dating from the 16th century. The pulpit is from 1640, and the organ from the 1660s with later additions. In addition, the burial chapel houses the sculptured grave of Fredrik Pontus De la Gardie and a large monument over Johan De la Gardie and his wife Catharina Oxenstierna. Gallery References External links Media related to Veckholm Church at Wikimedia Commons Official site (in Swedish) Archived 2013-11-09 at the Wayback Machine