NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Arnträsket, Lappland

Arnträsket är en sjö i Lycksele kommun i Lappland och ingår i Öreälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0683 kvadratkilometer och ligger 499 meter över havet. Delavrinningsområde Arnträsket ingår i det delavrinningsområde (713895-162568) som SMHI kallar för Inloppet i Vajträsket. Medelhöjden är 420 meter över havet och ytan är 35,57 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vajbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 146 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (75 procent) och sankmarker (15 procent). Avrinningsområdet har 0,07 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0,2 procent. Se även Lista över insjöar i Lycksele kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Arnträsket på VISS
Arnungaredssjö

Arnungaredssjö är en sjö i Ulricehamns kommun i Västergötland och ingår i Ätrans huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Ulricehamns kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Aron-Olsaträsket

Aron-Olsaträsket är en sjö i Robertsfors kommun i Västerbotten och ingår i Kålabodaåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,271 kvadratkilometer och ligger 45,1 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Aron-Olsabäcken. Vid provfiske har abborre, braxen, gädda och mört fångats i sjön. Delavrinningsområde Aron-Olsaträsket ingår i det delavrinningsområde (714697-174658) som SMHI kallar för Utloppet av Aron-Olsaträsket. Medelhöjden är 84 meter över havet och ytan är 12,62 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Aron-Olsabäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 22 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (86 procent). Avrinningsområdet har 0,55 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 4,4 procent. Se även Lista över insjöar i Robertsfors kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Aron-Olsaträsket på VISS
Aronsjön

Aronsjön är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 1,74 kvadratkilometer och ligger 370 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Aronsjöbäcken. Delavrinningsområde Aronsjön ingår i det delavrinningsområde (717765-154243) som SMHI kallar för Utloppet av Aronsjön. Medelhöjden är 398 meter över havet och ytan är 13,06 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Aronsjöbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 283 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (66 procent) och sankmarker (13 procent). Avrinningsområdet har 2,04 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 15,6 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Aronsjön på VISS
Aronstjärnen, Norrbotten

Aronstjärnen är en sjö i Piteå kommun i Norrbotten och ingår i Rokån-Jävreåns kustområde. Sjön är 3 meter djup, har en yta på 0,003 kvadratkilometer och är belägen 2 meter över havet. Se även Lista över insjöar i Piteå kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Artillerigården

Artillerigården är en vid Riddargatan i Stockholm belägen gård, med byggnader uppförda i senare delen av 1700-talet, delvis påbyggda 1884. Huvudarkitekt var Carl Johan Cronstedt men platsen har använts för artilleriets behov sedan 1640-talet. Här ligger numera Armémuseum. Gården och byggnaderna utgör, tillsammans med Hedvig Eleonora kyrka, kvarteret Läderkanonen. Mitt på den öppna gården restes 1904 Theodor Lundbergs Poltavamonument. I Stora Tyghuset, byggt 1867 och idag utställningsbyggnad för Armémuseum, låg 1884-1927 Artilleri- och ingenjörshögskolan. Senare fanns här Artilleristabens kontor och Stockholms tygstation. År 1879 tillkom det första museet med namnet Artillerimuseum. Samlingarna utökades under årens lopp och 1932 bytte museet namn till Armémuseum. Museet öppnades under det nya namnet 1943 i Stora Tyghuset. I början av 1990-talet stängdes museet för en stor ombyggnad och återöppnades år 2000. Museet är en del av Statensförsvarshistoriska museer, tillsammans med Flygvapenmuseum i Linköping och nätverket Sveriges militärhistoriska arv (SMHA). Under Artillerigården finns två skyddsrum från andra världskriget. De var avsedda att ge skydd åt den tjänstgörande militära personalen på Artillerigården vid ett eventuellt flyganfall mot Stockholm. Se även Armémuseum Artillerigårdens skyddsrum Källor Svensk uppslagsbok, Lund 1929 Armemusei årsbok år 2000
Arvegöl

Arvegöl är en sjö i Jönköpings kommun i Småland och ingår i Nissans huvudavrinningsområde. Sjön är 4,2 meter djup, har en yta på 0,0441 kvadratkilometer och är belägen 247,9 meter över havet. Delavrinningsområde Arvegöl ingår i det delavrinningsområde (638737-137705) som SMHI kallar för Förgrening. Avrinningsområdets medelhöjd är 242 meter över havet och ytan är 64,59 kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Svanån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 162 kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (75 procent) och sankmarker (12 procent). Avrinningsområdet har 1,06 kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på 1,6 procent. Se även Lista över sjöar i Jönköpings kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna Arvegöl på VISS
Arvesjåkkå

Arvesjåkkå är ett naturreservat i Arjeplogs kommun i Norrbottens län. Området består av en flack, barrskogsbevuxen dalgång bland lågfjällen i Arjeplog. Skogen är gles och består mest av gran och tall. Det ligger i Luokta-Mávas sameby. Arvesjåkka är ett av de tjugotal urskogsreservat som bildades på statlig mark i slutet av 1980-talet. Reservatet bildades 1988 och omfattar 9 000 hektar. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Arvesjåkka
Arvesundstjärnen

Arvesundstjärnen är en sjö i Åre kommun i Jämtland och ingår i Indalsälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,141 kvadratkilometer och ligger 306,3 meter över havet. Delavrinningsområde Arvesundstjärnen ingår i det delavrinningsområde (701714-141320) som SMHI kallar för Mynnar i Storsjön. Medelhöjden är 313 meter över havet och ytan är 4,64 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 253 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (84 procent). Avrinningsområdet har 0,13 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,9 procent. Se även Lista över insjöar i Åre kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Arvesundstjärnen på VISS
Arvidabosjön

Arvidabosjön är en sjö i Gislaveds kommun i Småland och ingår i Nissans huvudavrinningsområde. Sjön är 4,5 meter djup, har en yta på 0,229 kvadratkilometer och är belägen 152 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Yxabäcken. Delavrinningsområde Arvidabosjön ingår i det delavrinningsområde (634235-134734) som SMHI kallar för Mynnar i Kilan. Avrinningsområdets medelhöjd är 161 meter över havet och ytan är 17,9 kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Yxabäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 81 kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (73 procent). Avrinningsområdet har 0,87 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 4,8 procent. Se även Lista över insjöar i Gislaveds kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna Arvidabosjön på VISS
Arvlidsjön

Arvlidsjön är en sjö i Lycksele kommun i Lappland och ingår i Ume älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,662 kvadratkilometer och ligger 229,9 meter över havet. Arvlidsjön ligger i Vindelälven Natura 2000-område. Sjön avvattnas av vattendraget Arvån. Delavrinningsområde Arvlidsjön ingår i det delavrinningsområde (717377-164197) som SMHI kallar för Utloppet av Arvlidsjön. Medelhöjden är 276 meter över havet och ytan är 17,95 kvadratkilometer. Räknas de 3 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 49,85 kvadratkilometer. Arvån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 157 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (87 procent). Avrinningsområdet har 1,26 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 7 procent. Se även Lista över insjöar i Lycksele kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Arvlidsjön på VISS
Arvs-Nilstjärnen

Arvs-Nilstjärnen är en sjö i Vansbro kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Sjön är 7,7 meter djup, har en yta på 0,0947 kvadratkilometer och är belägen 231 meter över havet. Delavrinningsområde Arvs-Nilstjärnen ingår i det delavrinningsområde (671641-141659) som SMHI kallar för Mynnar i Västerdalälvens vattendragsyta. Medelhöjden är 245 meter över havet och ytan är 16,2 kvadratkilometer. Räknas de 7 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 65,21 kvadratkilometer. Hulan som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 307 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (30 procent), öppen mark (18 procent), jordbruk (19 procent) och sankmarker (25 procent). Avrinningsområdet har 0,32 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 0,24 kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Vansbro kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Arvs-Nilstjärnen på VISS
Arvtjärnen

Arvtjärnen är en sjö i Ragunda kommun i Jämtland och ingår i Indalsälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Ragunda kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Askebacken med Lyby stubbskottsäng

Askebacken med Lyby stubbskottäng är ett naturreservat i Hörby kommun på nordsluttningen ned från Lyby mot Osbyholm. Reservatet består i väster av en ädellövskog som är resterna av en igenväxt stubbskottäng. Den mellersta delen av reservatet består av en slåtteräng och en cirka 2 hektar stor stubbskottäng som är under rekonstruktion. Ängen och stubbskottängen är, förutom markerade stigar, förbjudna att beträda under tiden från 1 april till och med det att slåttern är avslutad. I den östra delen finns det öppna betesmarker samt en nyanlagd våtmark med damm. Flora och fauna I ädellövskogen finns det alm, ask, björk, ek, hassel och lind. Som spår av att området har varit en stubbskottäng är många av träden flerstammiga. På marken växer det rikligt av örter såsom aklejruta, blåsippa, lungört, skogsbingel, ormbär, ramslök, skånsk nunneört och Sankt Pers nycklar. Det finns även den mindre vanliga fällmossan och flera sällsynta arter av lavar. På ängsmarkerna växer bland annat gullviva, smörbollar, ängsskära, slankstarr och den sällsynta kärrnävan. Stubbskottäng Stubbskottäng var ett förr vanligt förekommande, men numera försvunnet, markslag främst i mellanskåne. Stubbskottängen bestod av öppna ängsytor med grupper av lågskog av exempelvis hassel. Lågskogen höggs då och då (jämför skottskog) ner till markytan och klenvirket användes bland annat till korgar, räfspinnar och stängsel. På slåtterängarna kring den glesa lågskogen skördades hö varje sommar. Bruket av Lyby stubskottäng upphörde på 1800-talet. Vägbeskrivning Från E22 svänger man söderut i Fogdarp mot Lyby. På vägen till naturreservatet passerar man efter cirka 1,5 km Sextorp där vägen tar en omväg runt herrgården. Efter ytterligare cirka 2,5 km svänger man till vänster (strax före kraftledningarna) in på en liten grusväg som leder till en mindre parkeringsplats vid naturreservatet. Från riksväg 13 tar man av västerut utanför Hörby mot Lyby. När man kommit till Lyby svänger man till höger mot Fogdarp (cirka 100 m väster om Lyby kyrka). Efter cirka 1 km (strax efter kraftledningarna) svänger man av norrut (till höger) in på en liten grusväg som leder till naturreservatet. Referenser Noter Källor Länsstyrelsen i Skåne - Askebacken med Lyby stubbskottäng Svenska Kraftnät - Miljökonsekvensbeskrivning ny likströmsförbindelse Barkeryd-Hurva Informationsskylt vid naturreservatet Askebacken, Länsstyrelsen i Skåne län Externa länkar Naturvårdsverket
Asketjärnen, Ångermanland

Asketjärnen är en sjö i Härnösands kommun i Ångermanland och ingår i Indalsälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0298 kvadratkilometer och ligger 277,1 meter över havet. Delavrinningsområde Asketjärnen ingår i det delavrinningsområde (697820-157610) som SMHI kallar för Mynnar i Mjällån. Medelhöjden är 322 meter över havet och ytan är 17,04 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Gäddsjöån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 61 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (88 procent). Avrinningsområdet har 0,28 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,6 procent. Se även Lista över insjöar i Härnösands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Asketjärnen på VISS
Askijärvi

Askijärvi är en sjö i Övertorneå kommun i Norrbotten och ingår i Torne älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,148 kvadratkilometer och ligger 154 meter över havet. Delavrinningsområde Askijärvi ingår i det delavrinningsområde (743178-185474) som SMHI kallar för Mynnar i Torneälvens vattendragsyta. Medelhöjden är 148 meter över havet och ytan är 51,37 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Puruoja som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 132 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (66 procent) och sankmarker (30 procent). Avrinningsområdet har 0,15 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0,3 procent. Se även Lista över insjöar i Övertorneå kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Askijärvi på VISS
Askims torg

Askims torg är en plats i stadsdelen Askim i södra Göteborg. Historia Torget fick sitt namn 1974 — dock fastställt 1972 av dåvarande Askims kommun — efter att området "Vita fläcken". Namnet kommer av att området länge var en "vit fläck på byggnadsplanekartorna". Officiellt namn är Trollängen, vilket bebyggdes med HSB-lägenheter 1963-64 – främst söder om torget. Köpcentret i anslutning till den nya bebyggelsen fick då namnet Askims torg. År 2010 var torget numrerat 1-6 med fastighetsbeteckningarna: Askim 243:19, 243:19, 243:19, 243:20, 243:20 och 243:20. Under slutet av 2011 påbörjades nybyggnation av bostadsrätter på platsen. Dessa stod klara våren 2012 och medförde att den öppna yta som torget tidigare till stor del utgjordes av är borta. Statyn, KattFlickaFjäril, som stått på torget sedan 2000, skapades av konstnären Petra Borén. Denna flyttades i samband med nybyggnationen och står sedan 2012 nära en väg som går förbi det tidigare torget. Referenser Noter Webbkällor Göteborgs stad, Fastighetskontoret, "Från gatuadress till fastighetsbeteckning." ”Nu händer det på Askims torg”. DirektPress Göteborg. Arkiverad från originalet den 4 mars 2016. https://web.archive.org/web/20160304213413/http://www.direktpress.se/goteborg/Sydvast/Nyheter/Nu-hander-det-pa-Askims-torg/. Läst 9 september 2015. ”CHARLES FELIX LINDBERGS DONATIONSFOND”. goteborg.se. Arkiverad från originalet den 18 april 2013. https://archive.is/20130418105747/http://www5.goteborg.se/prod/kultur/kulturforvaltningen/dalis2.nsf/vyHTMLsidor/FE6D3399E1B2162FC1256F56002F1FED?OpenDocument. Tryckta källor Göteborgs Gatunamn : 1621 t o m 2000, [4:e uppl.], red. Greta Baum, Tre Böcker Förlag, Göteborg 2001 ISBN 91-7029-460-7, s. 40 Askim genom tiderna, redaktör Tore Winqvist, Askims kommun 1973, s. 181.
Asksjön (Björketorps socken, Västergötland)

Asksjön är en sjö i Härryda kommun i Västergötland och ingår i Kungsbackaåns huvudavrinningsområde. Sjön är 7 meter djup, har en yta på 0,034 kvadratkilometer och är belägen 99,7 meter över havet. Se även Lista över insjöar i Härryda kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Aspan, Dalarna

Aspan är en sjö i Säters kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,129 kvadratkilometer och ligger 190,1 meter över havet. Delavrinningsområde Aspan ingår i det delavrinningsområde (669146-149589) som SMHI kallar för Utloppet av Ljustern. Medelhöjden är 205 meter över havet och ytan är 22,37 kvadratkilometer. Räknas de 19 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 111,06 kvadratkilometer. Ljusterån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 192 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (70 procent). Avrinningsområdet har 3,14 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 14 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 1,26 kvadratkilometer eller 6 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Säters kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Aspan på VISS
Aspdalssjön

Aspdalssjön är en sjö i Norrtälje kommun och Uppsala kommun i Uppland och ingår i Skeboåns huvudavrinningsområde. Sjön är 3,2 meter djup, har en yta på 1 kvadratkilometer och är belägen 13,1 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Skeboån (Framån). Delavrinningsområde Aspdalssjön ingår i det delavrinningsområde (665970-164681) som SMHI kallar för Utloppet av Aspdalssjön. Medelhöjden är 20 meter över havet och ytan är 20,66 kvadratkilometer. Räknas de 8 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 208,21 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Skeboån (Framån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (83 procent). Avrinningsområdet har 1,26 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 6,1 procent. Se även Lista över insjöar i Uppsala kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Aspdalssjön på VISS
Aspegöl

Aspegöl är en sjö i Eksjö kommun i Småland och ingår i Emåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Eksjö kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna
Aspen (Hölö socken, Södermanland)

Aspen är en sjö i Södertälje kommun i Södermanland och ingår i Trosaåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,119 kvadratkilometer och ligger 40,3 meter över havet. Delavrinningsområde Aspen ingår i det delavrinningsområde (654582-159349) som SMHI kallar för Utloppet av Långsjön. Medelhöjden är 45 meter över havet och ytan är 48,41 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 28 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (67 procent). Avrinningsområdet har 6,38 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 13,2 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 0,7 kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Södertälje kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Aspen på VISS
Aspen, Medelpad

Aspen är en sjö i Timrå kommun i Medelpad och ingår i Indalsälvens huvudavrinningsområde. Sjön är 11 meter djup, har en yta på 0,0959 kvadratkilometer och är belägen 161,1 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Aspån. Delavrinningsområde Aspen ingår i det delavrinningsområde (694248-157378) som SMHI kallar för Ovan Stenbitbäcken. Medelhöjden är 212 meter över havet och ytan är 13,89 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Aspån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 15 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (78 procent). Avrinningsområdet har 1,26 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 9,1 procent. Se även Lista över insjöar i Timrå kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Aspen på VISS
Aspen, Östergötland

Aspen är en sjö i Boxholms kommun och Mjölby kommun i Östergötland och ingår i Motala ströms huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,132 kvadratkilometer och ligger 125,7 meter över havet. Delavrinningsområde Aspen ingår i det delavrinningsområde (645619-146391) som SMHI kallar för Ovan 645547-146193. Medelhöjden är 160 meter över havet och ytan är 75,89 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Åsboån (Kårarpsbäcken) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 133 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (78 procent) och jordbruk (11 procent). Avrinningsområdet har 1,39 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,8 procent. Se även Lista över insjöar i Boxholms kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Aspen på VISS