NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Торшхела

Торшхела (на шведски: Torshälla) е град в централна Швеция, лен Сьодерманланд, община Ескилстюна. Разположен е на южния бряг на езерото Меларен. Намира се на около 80 km на запад от столицата Стокхолм и на 2 km на север от общинския център Ескилстюна. Основан е през 1317 г. Населението на града е 9246 жители, по приблизителна оценка от декември 2017 г. Източници
Torshälla

Torshälla est une localité située dans la commune d’Eskilstuna, dans le comté de Södermanland, en Suède. Avec une population d’environ 9 400 habitants en 2020, cette ville historique se trouve à environ 7 km au nord d’Eskilstuna. Torshälla est connue pour son passé industriel, centré autour de la production d’acier à l’usine Nyby Bruk, ainsi que pour son riche patrimoine historique et culturel. Voies de communication et ransport Torshälla est accessible par la route nationale 56, avec des connexions routières vers le nord et le sud de la Suède. La ville est également reliée à Eskilstuna par des services de bus fréquents . Histoire La ville de Torshälla a été fondée en 1317, lorsqu’elle a reçu ses droits municipaux du roi Birger Magnusson. Son nom dérive du dieu nordique Thor, reflétant une histoire ancienne de lieux de culte viking sur son territoire. L’église médiévale de Torshälla, avec des fresques du XVe siècle, témoigne de cette longue histoire, avec une peinture notable représentant les premières lunettes connues en Suède . Pendant des siècles, Torshälla a prospéré en tant que centre de commerce. Toutefois, après l’octroi de droits municipaux à Eskilstuna en 1659 et l’essor de l’industrie dans cette ville voisine, Torshälla a perdu de son importance économique . Démographie En 2020, la population de Torshälla s’élevait à environ 9 400 habitants, avec une densité d’environ 1 000 habitants par kilomètre carré . Depuis les années 1970, Torshälla a acquis le caractère d’une ville de banlieue, avec une grande partie de sa population se déplaçant vers Eskilstuna pour le travail. Économie L’industrie locale reste dominée par la production d’acier, en particulier à Nyby Bruk, fondée en 1829 par Adolf Zethelius. La ville conserve une tradition industrielle, bien que de nombreux habitants travaillent aujourd’hui dans les grandes villes voisines, faisant de Torshälla une ville principalement résidentielle . Culture locale et patrimoine Lieux d’intérêt L’église de Torshälla est construite au XIIe siècle ; elle abrite des fresques du XVe siècle réalisées par le peintre Albertus Pictor. Le musée Ebeling est dédié à l’artiste Allan Ebeling ; il présente ses œuvres ainsi que d’autres expositions d’art . La Bergströmska gården est une maison de marchand du XVIIIe siècle qui accueille au XXIe siècle un musée retraçant l’histoire locale. Personnalités liées à la commune Anni-Frid Lyngstad, membre du groupe ABBA, a vécu à Torshälla dans son enfance. Anna Nordqvist est une golfeuse professionnelle, championne de l’Open féminin britannique. Références Voir aussi Liens externes Portail de la Suède
Torshälla

Torshälla je grad u općini Eskilstuna u Švedskoj županiji Södermanland. Stanovništvo Prema podacima o broju stanovnika iz 2005. godine u gradu živi 7.614 stanovnika. Izvor Vanjske poveznice Informacije o gradu Arhivirana inačica izvorne stranice od 28. listopada 2010. (Wayback Machine) Ostali projekti
Torshälla

Torshälla is een stad in de gemeente Eskilstuna in het landschap Södermanland en de provincie Södermanlands län in Zweden. De plaats heeft 9167 inwoners (2023) en een oppervlakte van 556 hectare. Geboren Per Oscar Gustav Dahlberg (1953), kunstenaar Sulo Vaattovaara (1962), voetballer
Torshälla

Torshälla – miejscowość (tätort) w Szwecji, w regionie administracyjnym (län) Södermanland (gmina Eskilstuna). Do 1970 roku Torshälla miała administracyjny status miasta. W 2015 roku Torshälla liczyła 8928 mieszkańców. Położenie Położona nad rzeką Eskilstunaån (Torshällaån), ok. 7 km na północ od centrum Eskilstuny w północno-zachodniej części prowincji historycznej (landskap) Södermanland na obszarze Rekarne. Historia Prawa miejskie nadane przez króla Birgera Magnussona. Zachowany dokument został wystawiony w Nyköping i datowany jest na 24 lutego 1317 roku. W 1971 roku, w wyniku reformy administracyjnej, miasto Torshälla (Torshälla stad) weszło w skład nowo utworzonej gminy Eskilstuna (Eskilstuna kommun). Demografia Liczba ludności tätortu Torshälla w latach 1960–2015: Przypisy Linki zewnętrzne Obchody 700-lecia nadania praw miejskich
Torshälla

Torshälla (pronúncia /ˈtɔ̂ʂːˌhɛlːa/; ouça a pronúncia) é uma cidade sueca da província da Södermanland, na região da Svealand. Pertence ao município de Eskilstuna, no condado de Södermanland. Possui 9,33 quilômetros quadrados e segundo censo de 2018, havia 9 331 habitantes. Está situada a 6 km a noroeste da cidade de Eskilstuna, na margem do rio Eskilstunaån, antes de este deaguar no lago Mälaren. Torshälla vive à sombra da vizinha Eskilstuna, apesar de ter recebido o seu foral de cidade (stadsrättigheter) em 1317, isto é 300 anos antes de aquela. Etimologia O nome geográfico Torshälla deriva de Tor o harg significando local de sacrfícios ao deus Thor. A cidade está mencionada como Thorsharchum, em 1252, e como Thorshaergi, em 1296. Comunicações A cidade está localizada a norte da estrada europeia E20 (Malmö-Gotemburgo-Estocolmo) e na proximidade da estrada nacional 56 (Norrköping-Gävle). Património turístico Alguns pontos turísticos mais procurados atualmente são: Cidade antiga de Torshälla (Gamla Torshälla) – quarteirões antigos com casas de madeira e calçadas de pedras arredondadas Igreja de Torshälla (Torshälla kyrka) – parcialmente do século XII com pinturas murais de Albertus Pictor Referências Bibliografia Ligações externas Página oficial da Comuna de Eskilstuna – Cidade de Torshälla
Kalix kommunhus

Kalix kommunhus ligger i centrala Kalix på Nygatan 4 och invigdes år 1967. Kommunhuset inrymmer större delen av administrationen för Kalix kommun. Byggnaden Kommunfullmäktiges sessionssal finns i byggnaden, och ses som fönstren närmast på bilden till höger. Utsmyckning Nära entrén till kommunhuset står en bronsstaty, Kranssågarna, av skulptören Ture Johansson. Historik Kalix första kommunalkontor öppnades 1933 och fanns tidigare på Köpmannagatan i Kalix. Utrymmena räckte sedan inte till när förvaltningen växte. Byggnaden brann sedan upp samma år efter att flytten genomförts. Kommunhusets nuvarande tomt var egentligen tänkt för före detta matvarubutiken Domus, nu Stora Coop. Dock bedömde Domus att parkeringsutrymmet inte var tillräckligt stort här, och man växlade tomter med varandra istället. Kalix konsthall fanns tidigare i kommunhusets nedre plan. Källor
Kalix tingshus

Kalix tingshus, även kallat Kalix tingsställe, är en byggnad i centrala Kalix, uppförd 1900 och används av Haparanda tingsrätt. Förhandlingar hålls där i snitt två till tre dagar i veckan. Historik Huset byggdes ursprungligen som en telegrafstation och stod klart år 1900. Telegrafstationen flyttade senare till ett nytt hus vid Lejonsgatan som idag benämns som Gamla Telegrafen. Nederkalix sparbank fanns också här en viss tid. Det första tingshuset i Kalix stod nära Morjärvsvägen i Kalix och flyttades senare till ön Vassholmen i Kalix på 1930-talet. Där finns den kvar än idag som café och museum över flottarepoken. Tingshuset användes till 1948 av Nederkalix tingslag, sedan till 1971 av Kalix domsagas tingslag. Källor
Folkets hus, Kalix

Folkets hus i Kalix, även skrivet Kalix Folkets Hus, ligger i centrala Kalix. Huset invigdes 1992 och drevs fram till år 2018 av Kalix Folketshusförening. Verksamheten drivs sedan dess tills vidare av Kalix kommun som äger lokalerna. Verksamhet Kommunfullmäktige i Kalix beslutade den 2 april 2019 att Kalix fritids- och kulturnämnd ska driva Kalix Folkets Hus i egen regi under perioden 2019–2021. Under 2022 togs ett nytt beslut om att nämnden ska ha fortsatt drift till minst år 2025. I april 2025 ska ett nytt beslut tas för att sedan genomföras under verksamhetsåret 2026. Några av de verksamheter som finns i byggnaden: Kalix Konsthall Komvux- och vuxenutbildningen i Kalix Fritidsgården Frizon Kalix bibliotek Kafé Ankaret Evenemang som brukar anordnas vid Folkets hus årligen är konserter, loppisar, Kalix barnfest, Kalix Pride, Midnattsolstrampen, Kalix sommarkalas och skolavslutningar med mera. Historik Det tidigare Folkets hus fanns i en byggnad som hette Kaskad i närheten av dagens hus. Det var Sixten Isaksson och Ingvar Åhl som startade Kaskad i slutet av 1960-talet, och drev dansstället som blev ett uppsving för Kalix uteliv. Efter några år drev Sixten Isaksson verksamheten i egen regi och i mitten av 1970-talet avslutade han verksamheten, och det var någon gång därefter som det blev Folkets hus. Kaskad plockades senare ner och flyttades till Holmträsk. Även flera andra byggnader i området fick rivas för att ge plats åt det nya Folkets hus, bland annat Engmans hyreshus, senare Sennströms hyreshus. Det fanns även ett bostadshus vid Folkets hus-parkeringen som senare revs på 2000-talet. Namnbyte Efter att kommunen tog över Folkets husföreningens verksamhet inkom en motion i oktober 2019 till kommunfullmäktige om förslag att ändra namnet till Östra Norrbottens kultur- och konferenscenter. Fullmäktige beslutade 14 oktober 2019 att lämna motionen till Fritids- och kulturnämnden för beredning. Nämndens beslut var sedan att rekommendera att kommunstyrelsen föreslår till kommunfullmäktige att motionen ska avslås. Källor
Grodparken

Grodparken är en park i centrala Kalix som ligger längs med Köpmannagatan. Parken anlades på 1940-talet. Parken har haft några olika namn genom åren och kallats bland annat för Parken eller Vattenparken. Idag kallas den för Grodparken efter de konstverk föreställande grodor som sprutar vatten där sommartid. Vid parken finns även en lekplats, byggd år 2013 när parken upprustades. Parken är cirka 4 000 m². Evenemang i Grodparken I Grodparken har det brukats anordna allsång. Ortens julskyltning har också brukat ha vissa aktiviteter vid Grodparken. När evenemanget Kalix vinterdag anordnades 2012 hölls ett renrace med start vid Grodparken där de båda dåvarande kommunalråden tävlade samt att Sverige och Finland tävlade mot varann bestående av lokala musiker från respektive land. Studentbalen brukar varje år utgå från Grodparken och tåga längs med Köpmannagatan via Strandgatan ner till Hotell Valhall. Historik Parken ligger nära Lejonsgatan i Kalix, och i den övre delen av parken har det funnits tre fontäner med en lejonskulptur placerad på fontänen. När lejonen togs bort är oklart. Under den tid som det var Kalixveckan skedde det ofta aktiviteter under Hemvändardagen. Innan parken kom till förekom det höbärgning (slåtter) på platsen. Gatugrill Intill parken fanns tidigare ett gatukök och en stor parkering, tidigare kallad Konsumparkeringen då Konsums affär var belägen mittemot Grodparken. Gatuköket revs sommaren 2012 när ett hyreshus skulle uppföras invid parken. Beslutet att bygga hyreshuset blev överklagat men fick avslag, och hyreshuset byggdes och blev klart hösten 2013. Innan gatugrillen fanns var det bara en kiosk vid parken. Det var först senare efter att Ronnies Gatugrill, som tidigare stod på det gamla busstorget i Kalix skulle avyttras, som det blev en hamburgerbar vid parken med ny ägare. 2011 öppnades 11:ans gatukök där. Efter att byggnaden revs fick gatuköket nya lokaler intill Kalix busstation. Källor
Stora Essingens IP

Stora Essingens IP är en idrottsplats på Stora Essingen inom Kungsholmens stadsdelsområde i Stockholm. Huvudentrén är från Essingestråket nr 7. Historik Ett område för ”idrottsändamål” (Y) avsattes under 1930-talet i stadsplanerna för Stora Essingen. Stadsplaneraren Thure Bergentz reserverade ett stort område söder om Essingetorget i ett kvarter som ursprungligen kallades Dansbanan. I stadsdelens första stadsplan från 1923 hade dåvarande stadsplanedirektören Per Olof Hallman tänkt sig ett parkområde här, förmodligen med en framtida dansbana (därav kvartersnamnet). Idrottsplatsen anlades under 1940-talet och blev en omtyckt mötesplats för Essingeborna och en plats för breddidrott främst för barn och unga. I början av 2000-talet uppfördes sex så kallade stadsradhus på idrottsplatsens nordvästra del. I samband med det upprustades även själva idrottsplatsen. Efter upprustningen har Stora Essinge IP en fullstor konstgräsplan, en mindre konstgräsplan, samt ytor för friidrott. I ett nybyggt klubbhus finns omklädningsrum och domarrum. Anläggningen har strålkastarbelysning. Bilder Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stora Essingens IP.
Frösön

Frösön er den største ø i Storsjön i Sverige, var i omkring tusind år Jämtlands hovedby, centrum for handel og transport. Östersund overtog først denne rolle fuldstændig, da jernbanen kom til Östersund i 1879. Frösön indgår nu som en del af Östersunds kommune, men var selvstændig by (köping) frem til 1970. Frösön har tre broforbindelser, i øst med Östersund (Frösöbron), i vest med Genvalla (Vallsundsbron) og i nord med Rödön (Rödöbron). Den højeste bakke på Frösön, Östberget, er 468 m.o.h. (176 m over Storsjön). I sydøst findes også en sø, Ändsjön. Frösön er som mange andre steder omkring Storsjön opkaldt efter urnordiske guder; guden Frös – Frejs ø. Eksternt link Frösön Arkiveret 9. april 2010 hos Wayback Machine – froson.com med bl.a. turistinformation og kort Eksterne henvisninger
Frösön

Frösön ist die größte Insel im See Storsjön in der schwedischen Provinz Jämtlands län. Geographie Die höchste Erhebung Frösöns ist der Östberget mit einer Höhe von 468 m ü. NN und 176 m über dem Storsjön. Im Südosten der Insel liegt der See Ändsjön. Geschichte Der auf der Insel gelegene Ort Frösön gehört heute zur benachbarten Stadt Östersund, hatte aber noch bis 1970 den Status eines köping, eines eigenständigen Marktfleckens. Fast ein Jahrtausend lang war die Insel Mittelpunkt von Jämtland, ein Zentrum des Handels und Verkehrsknotenpunkt. Erst 1879, als die Eisenbahn die Stadt erreichte, übernahm Östersund diese Rolle. Die Insel war seit dem 10. Jahrhundert Ort des „Jamtamot“, ein Ting mit eigenen Gesetzen. Auf Frösön steht der „Frösöstein“ (Frösöstenen) aus dem 11. Jahrhundert, Schwedens nördlichster Runenstein und der einzige in Jämtland. Er berichtet unter anderem von der Christianisierung der Region zu dieser Zeit, aus der auch die Vorgängerkirche der heutigen Kirche von Frösön (Frösö kyrka) stammte. In der Nähe der Kirche liegt die ehemalige Trivialskola, die seit 1679 bestand und lange Schwedens einzige Landschule war. 1847 wurde sie nach Östersund verlegt. Namensherkunft Frösön ist nach der Fruchtbarkeitsgottheit Frö benannt, und damit einer von vielen Orten rund um den Storsjön, deren Bezeichnungen der nordischen Mythologie entstammen. Verkehr Die Insel ist über drei Brücken erreichbar. Von Östersund im Osten über die Frösöbrücke, von Genvalla im Süden über die Vallsundbrücke und von Rödön im Norden über die Rödöbrücke. Im Westen der Insel, auf einem ehemaligen Militärgelände, liegt der Flughafen (Åre Östersund). Persönlichkeiten Söhne und Töchter der Insel Kristina Andersson (* 1965), Skirennläuferin Fredrik Nyberg (* 1969), Skirennläufer Morgan Göransson (* 1972), Skilangläufer Anna Ottosson (* 1976), Skirennfahrerin Zebastian Modin (* 1994), Para-Ski-nordisch-Sportler Sonstige Persönlichkeiten 1930 zog der Komponist Wilhelm Peterson-Berger auf die Insel, die auch Schauplatz seiner Oper Arnljot ist. Arnljot wird seit 1935 jeden Sommer nahe Peterson-Bergers Haus unter freiem Himmel aufgeführt. Weblinks http://www.turist.ostersund.se/ https://www.froson.com/
Frösön

Frösön (Swedish: [ˈfrø̂ːsˌøːn], Jämtlandic: [ˈfɾø̂ːsˌœʏːa]; "Frey's island") is the largest island in the lake Storsjön, Jämtland, Sweden. Part of the city Östersund is located on the island. During most of recorded history Frösön was the regional centre of Jämtland, and it is the location of the Frösö Runestone, the northernmost runestone in the world. The Swedish composer Wilhelm Peterson-Berger had a summer house (and from 1930 a permanent home) on the island. In 1896 Peterson-Berger composed a set of piano pieces entitled Frösöblomster (Flowers of Frösön), and his opera Arnljot from 1910 is partly based on the runic inscriptions on Frösö Runestone. History Frösön is named after the Norse god Freyr. It is the location of the "Frösö Runestone", the northernmost raised runestone in the world, dating from 1030 to 1050 AD. Frösön was a separate köping until 1974 but was merged with Östersund at that time. Hospital From 1915 to 1988, Frösön was the location of Frösö sjukhus, a state-owned psychiatric hospital tasked with caring for patients from all of Norrland. The hospital's practices have later been questioned, and it is known to have anonymously buried about 50 of its patients. Climate Gallery References External links Media related to Frösön at Wikimedia Commons
Frösön

Frösön ([frøːsøːn], jamtlandico: [fɾøːsœʏːa] lit. isla de Frey)​ es una pequeña isla del lago Storsjön situada al oeste de la ciudad de Östersund en Jämtland. En algunas épocas esta isla fue el centro regional de Jämtland. Frösön es donde se ubica la "Frösöstenen", la piedra rúnica más septentrional del mundo, que data de 1030-1050 AD.​ Frösön fue un Köping (división administrativa) independiente hasta 1974, año en que se fusionó con Östersund. La isla lleva el nombre de Freyr, el dios nórdico de la fecundidad y el amor. Galería Referencias Véase también Geografía de Suecia Geografía de Europa
Frösön

Frösön ([fɾøːsøːn], ou [fɾøːsœʏːa]) est une petite île sur le lac Storsjön, située à l'ouest de la ville de Östersund, dans la province du Jämtland. Elle a longtemps été le centre régional du Jämtland. Frösön abrite la Pierre runique de Frösö, la pierre runique la plus septentrionale ayant été découverte, et datant de 1030-1050 ap. J.-C.. Des fouilles archéologiques menées sous l'église de Fröso ont permis d'identifier ce qui était probablement un lieu de culte nordique ancien. Les archéologues y ont trouvé les racines d'un arbre imposant coupé à la fin du XIe siècle à la suite de la christianisation. L'île a été nommé selon Freyr, le dieu nordique de la fécondité. Personnalités Per Hagman (1968-), écrivain suédois, est né à Frösön. Références Portail des îles Portail de la Suède
Frösön

Frösön [fɾøːsøːn], vagy [fɾøːsœʏːa] kisebb sziget a Storsjön tóban, Östersund városától nyugatra Svédországban. A sziget nevét Freyről, a skandináv mitológia egyik legfontosabb alakjáról, a termékenység istenéről kapta. Hosszú ideig a sziget volt Jämtland tartomány központja. Frösön 1974-ig önálló köping, azaz vásározó hely volt, utána Östersund városával vonták össze. A szigeten található a „Frösöstenen”, amely rúnakő 1030-1050-ből. A követ Östman Gudfast állíttatta azon alkalomból, hogy Frösön és környéke keresztény hitre tért, illetve egy híd épült a sziget és a szárazföld között. A szigeten található a környék legidősebb temploma, a Frösön-kyrka. Wilhelm Peterson-Berger svéd zeneszerző nyári háza is a szigeten tekinthető meg. 1896-ban Peterson-Berger a szigeten komponálta a Frösöblomster (Frösön virágai) zongoradarabot és az Arnljot operát 1910-ben, melynek librettójában megtalálható a Frösöni rúnakő szövege is. Képek Jegyzetek
Frösön

Frösön (Zweeds voor 'Freyrs eiland') (Oudnoors: Frøys øy) is het grootste eiland in het meer Storsjön, gelegen ten westen van de stad Östersund in Jämtland, Zweden. Gedurende het grootste deel van de opgetekende geschiedenis, circa duizend jaar, was Frösön het regionale centrum van Jämtland. Achtergrond Frösön is qua oppervlakte het negenentwintigste grootste eiland van Zweden en het tiende grootste van de Zweedse meren. Het eiland is relatief heuvelachtig en de hoogste berg op Frösön, Östberget geheten, reikt tot 468 m boven de zeespiegel. Het eiland heeft drie brugverbindingen met het vasteland: in het oosten met het centrum van Östersund en de wijk Staden en Frösöbron, in het zuiden met Sandviken en Vallsundsbron, en in het noorden met Rödön en Rödöbron. Op Frösön bevinden zich de districten Hornsberg, Mjälle, Berge, Härke, Östberget, Frösödal en Valla. Geschiedenis Het eiland is vernoemd naar de Noorse god Freyr. Het is de locatie van Frösöstenen, de enige bewaarde steen uit het Vikingtijdperk in Jämtland (daterend uit 1030-1050 na Chr.) en tevens de meest noordelijke vondst van Zweden. De Zweedse componist Wilhelm Peterson-Berger had een zomerhuis en vanaf 1930 een permanent huis op het eiland. In 1896 componeerde hij een set pianostukken met de titel Frösöblomster ('Bloemen van Frösön'), en zijn opera Arnljot uit 1910 is gedeeltelijk gebaseerd op de gevonden runeninscripties op het eiland. Van 1915 tot 1988 was Fröson de locatie van het Frösö-ziekenhuis, een psychiatrisch ziekenhuis dat belast was met de zorg voor patiënten uit heel Norrland. De praktijken van het ziekenhuis kwamen op een zeker moment negatief in het nieuws; er zouden ten minste vijftig patiënten anoniem zijn begraven. Dit massagraf werd in 2020 ontdekt.
Frösön

Frösön ( pronúncia) é a maior ilha do Grande Lago (Storsjön), na província histórica da Jämtland. Tem uma área de 41 km 2. A sua maior atração turística atual é Sommarhagen - a casa do compositor sueco Wilhelm Peterson-Berger, hoje em dia um museu com uma sala de música onde são realizados anualmente consertos e outros eventos culturais. No norte da ilha havia um jardim zoológico - Frösö zoo - com animais exóticos, como tigres, leões, girafas, zebras e camelos, que foi encerrado em 2019. Está ligada por pontes a Östersund e Rödön, e por "feryboat" a Fillsta, na terra firme. Dispõe do aeroporto de Åre-Östersund. Ver também Pedra de Frösö - pedra rúnica do século XI Referências
Sankt Maximilians katolska kyrka

Sankt Maximilians katolska kyrka är en romersk-katolsk kyrkobyggnad i Motala, helgad åt den helige Maximilian Kolbe. Kyrkan invigdes den 20 september 2018 av kardinal Anders Arborelius. Kyrkan var från början ansluten till Svenska Missionsförbundet och hette tidigare Missionskyrkan och Equmeniakyrkan. År 2018 köptes kyrkan av Katolska kyrkan. Historik Under 1920-talet växte Motala missionsförsamling och man behövde då en större lokal. I november 1923 beslutade man att bygga en ny kyrka. Arkitekten Erik Lallerstedt fick då i uppdrag att rita en ny kyrka. Den första förslaget han ritade var för dyrt och han var tvungen att komma med ett nytt förslag. Kyrkan fullbordades 1925 och kostade 150 000 kronor. År 1984 byggde man ut kyrkan på norra sidan för att få upp köket och toaletterna från källaren, i enlighet med Lallerstedts första förslag. År 2018 såldes kyrkan till Stockholms katolska stift. Equmeniakyrkan hade då beslutat att bygga en ny kyrka för omkring 30 miljoner kronor i Furulid i Varamon. Katolska kyrkan skulle i augusti 2019 starta ett munkkloster inom Franciskanorden i kyrkan. Inventarier Kristusskulpturen i fonden och reliefen på predikstolen utfördes av konstnären Ivar Johnsson från Stockholm. 88 målningar över estraden, takmålningen i församlingssalen, kyrkbänkarna och stuckaturerna i kyrksalen gjordes av E. Lindelöf från Sala. Orgel Den nuvarande pneumatiska orgeln byggdes 1942 av A Magnussons Orgelbyggeri AB i Göteborg. Orgeln har fria och fasta kombinationer, samt ett tonomfång på 56/24. Innan orgel fanns, användes ett harmonium. Källor Noter Webbkällor Sankt Maximilians katolska kyrka Munkkloster byggs i Östergötland – för första gången på 500 år