NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Högevallsbadet

Högevallsbadet är ett äventyrsbadhus i Lund och hemmabana för bland annat simklubben SK Poseidon, konstsimningsklubben Atlas, Lugi vattenpolo och Teknologkårens IFs simsektion. Det genomgick en totalrenovering och ombyggnad som var klar i februari 2013. Historik Den nuvarande byggnaden uppfördes 1980 och var då det tredje badhuset som uppförts på denna plats, den nordvästra delen av Stadsparken. Det första, kallat Varmbadhuset, anlades 1882. Det revs 1937 och året efter uppfördes ett nytt badhus, ritat av Hans Westman och Tor Andersson. När den nuvarande byggnaden stod klar 1980 fick badet namnet Högevallsbadet. Högevall kallas en rest av Lunds gamla stadsvall, och badet ligger vid en del av den. Under ombyggnaden 2013 planerades även för HBTQ-frågor. Till exempel skapades könsneutrala omklädningsrum där vem som helst får byta om, och 2015 blev badet HBTQI-certifierat som första badanläggning i Sverige. Det finns också omklädningsrum riktade till familjer och personer med behov av assistans. År 2015 rapporterade Sydsvenskan att anläggningen hade 400 000 gäster om året. Från och med mars 2015 ansåg badet att det var nödvändigt att ha väktare på plats för att avvisa gäster som inte följer ordningsreglerna, till exempel genom att bära kalsonger under badbyxorna eller uppträda aggressivt mot andra gäster eller personal. Högevall var först i Sverige med att införa skärmförbud (mobiltelefoner med mera), bland annat för att förhindra barndrunkningar, men framförallt för att förhindra att glassplitter hamnar i badets vattenomlopp vilket kan orsaka stora skador på utrustning och människor.[källa behövs] Högevall har öppet 364 dagar om året, alla dagar utom valborgsmässoafton, och har omkring 40 heltidsanställda. Actic driver ett 3000 kvadratmeter stort gym och träningscenter på Högevall och Actics gäster har tillgång till motionsbassängen. I anslutning till reception och Äventyret finns Café Corall. Senaste ombyggnaden Redan 2007 uppmättes det i badluften höga halter av det astmaframkallande ämnet trikloramin, och eftersom lokalerna även var slitna beslöts det om en ombyggnad och totalrenovering 2008. Ursprungligen skulle ombyggnaden kosta kommunen 241 miljoner kronor, men kostnaderna har ökat till cirka 355 miljoner kronor. Högevall har en ny maskinpark och modernt vattenreningssystem. En ny 50-meters motions- och träningsbassäng med sex banor och en flyttbar balk som möjliggör tolv 25-metersbanor, renoverad hoppbassäng med 10 meters torn och läktare för 300 åskådare. Stort äventyrsbad med vågbassäng, reell vildfors, utomhusbassäng och två nya vattenrutschkanor, djungelbassäng för de små och flera andra attraktioner. Badet har också en miljöprofil med bergvärme och senaste tekniken inom energieffektivisering.[källa behövs] Dessutom finns på badet ett toppmodernt kamerasystem som Simklubben Poseidon administrerar som används för att filma simmares teknik ovanifrån och underifrån vattnet. Referenser Externa länkar Högevallsbadets webbsida Film från badhusbygget 1938 Simklubben Poseidon LUGI Vattenpolo
Högklint

Högklint ist eine Kliffspitze auf der schwedischen Insel Gotland. Sie liegt an der Westküste, ungefähr sieben Kilometer südwestlich von Visby. Högklint, das der spektakulärste Kliffküstenabschnitt auf Gotland ist, ist aus Riffkalkstein aufgebaut, der von Schichten aus Kalkstein und Mergelschiefer unterlegt ist und 46 Meter hoch fast senkrecht aus dem Meer aufsteigt. Högklint bildet zusammen mit der Umgebung seit Beginn des 20. Jahrhunderts ein Naturreservat. Högklint ist auch ein Natura-2000-Gebiet. Högklint ist auch für den südlichen Teil der Ortschaft (schwedisch småort) Högklint och Nygårds namensgebend. Einzelnachweise Weblinks Högklint (1). In: guteinfo.com. Abgerufen am 6. Februar 2013 (schwedisch). Högklint (2). In: guteinfo.com. Abgerufen am 6. Februar 2013 (schwedisch). Högklint. Abgerufen am 11. Oktober 2020 (schwedisch). Högklint Natura 2000. (PDF; 150 kB; Abgerufen am 2. Februar 2013schwedisch).
Högklint

Högklint är en klintspets på Gotlands västkust, cirka sju kilometer sydväst om Visby. Högklint, som är en av de mest spektakulära klintarna på Gotland, är uppbyggd av revkalksten, underlagrad av lagrad kalksten och märgelskiffer, och stupar 48 meter nästan lodrätt ned i havet. Högklint med omgivande område utgör sedan början av 1900-talet ett naturreservat. Högklint är också namnet på den södra delen av småorten Högklint och Nygårds. Referenser Om naturreservatet, Länsstyrelsen i Gotlands län Bilder Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Högklint.﻿
Höglandsskolan

Höglandsskolan är en kommunal grundskola grundad 1931 i Höglandet i Bromma, Stockholms stad, som tidvis även haft undervisning på gymnasienivå. Skolan är en så kallad F-9 skola (från förskola till årskurs 9), med ungefär 400 elever. Höglandsskolan har adress Skaldevägen 4-6 vid korsningen Djupdalsvägen 13-15 och ligger vid Höglandstorgets norra ände. Historia Vid Höglandstorgets norra ände startade Höglandsskolan som privatskola 1930. Skolan hade startat 1930 i en villa på Hackspettsvägen i Ålsten. Höglandsskolan grundades 1931 av Manne Ingelög som en friskola, där nya pedagogiska grepp skulle prövas. Tanken var att blanda teoretiska ämnen med praktiska och estetiska ämnen för att skapa ett bättre lärande. Vid starten bestod Höglandsskolan av en avdelning på tre klasser motsvarande de tre första klasserna i folkskolan. Undervisningsplanen anpassades därefter till den sjuåriga normalskolelinjen, men den organiserades som en samskola. En allmän linje av det fyraåriga gymnasiet inrättades och kompletterades senare med en realskolelinje. Skolbyggnaden uppfördes 1932 efter ritningar av arkitekterna Karl W. Ottesen och Gustaf Birch-Lindgren. Byggnaden är totalt 4470 m². Skolans byggår räknas som 1932. Höglandsskolan är byggd i funktionalistisk stil och uppförd i etapper 1931-1938 efter ritningar av arkitekten Gustaf Birch-Lindgren (1892-1969). Karl W. Ottesen (1905-1998) arbetade från 1930 för Gustaf Birch-Lindgren, men 1944 startade han KW Ottesens Arkitektkontor. Vid Höglandstorget ligger även biografen Höglandsbiografen, Höglandsbio, som byggdes 1936 som annex till Höglandsskolan, fem år efter att skolan tagits i bruk 1931, och den sammanbyggdes med skolans huvudbyggnad. Det var samma arkitekter som stod för biografbyggnadens utformning. Höglandsbiografen vid Höglandstorget invigdes 1936 under namnet Höglandsbio. 1973 kommunaliserades skolan och omfattade då grundskolans alla stadier samt gymnasium. Gymnasiedelen överfördes 1983 till Bromma gymnasium men har tidvis därefter bedrivits i skolan. Studentexamen gavs mellan 1957 och 1968. Galleri Historiska bilder Kända tidigare elever på skolan E-Type Elsa Hosk Patrik Arve Rasmus Törnblom Albin Ekdal Hjalmar Ekdal Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Höglandsskolan. Officiell webbplats
Höglandssjukhuset

Höglandssjukhuset är ett akutsjukhus som ingår i Region Jönköpings län och är beläget i Eksjö. Sjukhuset har anor från mitten av 1800-talet i och med uppförandet av Ulfsparre-Hägerflychtska sjukhuset i Eksjö. Det är en sammanslagning 1975 av sjukhusen i Eksjö och Nässjö med namnet ”Eksjö-Nässjö lasarett” och ett senare namnbyte, kopplad till det geografiska begreppet Småländska höglandet. Externa länkar Höglandssjukhusets webbplats
Högre latinläroverket

Högre latinläroverket eller Gamla Latin är en äldre skolbyggnad och det kvarter där byggnaden ligger vid Hvitfeldtsplatsen 6 i Göteborg. Skolbyggnaden användes för föregångarna till Hvitfeldtska gymnasiet till dess nya skolbyggnad stod klar 1919. Skolans namn när den inrymdes i denna byggnad var Göteborgs Högre Elementar-Läroverk (1850), Göteborgs högre allmänna läroverk (1878) och Högre latinläroverket (från 1882). Byggnader Läroverket hade sina första lokaler (1648) i en träbyggnad på Domkyrkoplan i hörnet av Västra Hamngatan och Kungsgatan. På samma tomt uppfördes ett tvåvåningshus i sten och först 1826 flyttade verksamheten in i andra lokaler vid Västra Hamngatan 15. Även dessa lokaler ansågs snart otillräckliga, varför ett nytt hus i kvarteret 29, Gamla Latin vid Hvitfeldtsplatsen 6, invigdes den 23 september 1862 klockan 12 av biskop Gustaf Daniel Björck. År 1919 stod det nuvarande "Hvitfeldtska" i Lorensbergsstaden klart. Huset vid Hvitfeldtsplatsen uppfördes 1857–1862 och ritades av stadsarkitekten Hans Jacob Strömberg i en nyromansk stil med stora rundbågade fönster, lisener och friser med rundbågemotiv. Innanför de stora fönstren i mittpartiet placerades trapphallen och samlingssalen. Ursprungligen fanns också ett par låga, krenelerade torn på huvudfasadens mittparti, vilka rivits. Vid sekelskiftet restaurerades samlingssalen, och samtidigt sattes Carl Larssons väggmålning "Ute blåser sommarvind" upp, som skänkts av "Föreningen för Göteborgs skolors prydande med konstverk". Läroverkets gamla lokaler övertogs då av folkskolan och användes bland annat av Praktiska mellanskolan och Folkskolans förvaltning. På 1970-talet flyttade socialförvaltningens byrå nr 9 in. Skolbyggnaden var rivningshotad på 1950-talet, då en plan för kvarteret fastställdes som innebar rivning av skolan samt nybyggnad av ett stort kommunalt förvaltningskomplex. En rivning av huvudbyggnaden diskuterades även i början av 1980-talet, då den på nytt räddades och har därefter grundförstärkts. Byggnadens taxeringsvärde 1889 var 235 000 kronor. Lokalerna används sedan 1 september 2006 av Göteborgs universitet och utgör en del av Pedagogen, den utbildningsvetenskapliga fakultetens lokaler som även innefattar Gegerfeltska villan, Sociala Huset samt ett nybygge från 2006 som ligger mellan dessa byggnader. I husets källare finns sedan 1978 jazzklubben Nefertiti som drivs av Föreningen Jazz i Göteborg. De övertog lokalerna från sin företrädare Jazz Artdur. Se även Gegerfeltska villan Sociala Huset Pedagogen Göteborgs universitet Källor Vidare läsning Fredberg, Carl Rudolf A:son (1921-1922). Det gamla Göteborg: lokalhistoriska skildringar, personalia och kulturdrag. D. 2. Göteborg. sid. 198-208. Libris 2054907. https://runeberg.org/gamlagot/2/0198.html
Högs kyrka, Hälsingland

Högs kyrka ligger i ett fornlämningsrikt område knappt en mil väster om Hudiksvall. Den var församlingskyrka i Högs församling och tillhör Forsa-Högs församling i Uppsala stift sedan 2006. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes ursprungligen på 1190-talet. Under senare medeltiden förlängdes kyrkan åt väster. Åren 1702–1703 förlängdes kyrkan även österut. Då tog man ner de gamla stenvalven och ersatte med stjärnvalv av trä. Övriga byggnader En stiglucka finns på kyrkogården. Den var ursprungligen avsedd som ingång till kyrkogården, men har tappat denna funktion sedan kyrkogården utvidgades. Invid kyrkan finns 2 runstenar. Inventarier I kyrkan finns flera medeltida träskulpturer, bland annat ett altarskåp som dateras till 1471. I kyrkan finns även en processionsfana från omkring år 1500. Predikstolen kom till kyrkan 1671, och dopfunten är huggen av Sighraf. Orgel 1860 byggde Daniel Björkstrand, Alfta en orgel med 5 stämmor. 1916 byggde Erik Henrik Eriksson, Sundbybergs köping en orgel med 10 stämmor, två manualer och pedal. Den nuvarande orgeln byggdes 1949 av A Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en elektrisk orgel med slejflådor. Tonomfånget är på 56/30. Orgeln har två fria kombinationer. Kyrkans närmaste omgivning Utanför kyrkan finns två runstenar, Hälsinglands runinskrifter 11 och Hälsinglands runinskrifter 12. Nära kyrkan finns också en storhög. Se även Högs socken Hälsinglands runinskrifter 11 vid Högs kyrka Hälsinglands runinskrifter 12 vid Högs kyrka Noter Vidare läsning Rothlind, Jane; Svanberg, Jan; Wicksell, Ebba (1979). Högs kyrka. Hälsinglands kyrkor, 0436-5445 ; 33. Uppsala: Ärkestiftets stiftsråd. Libris 188621 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Högs kyrka, Hälsingland. Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Högsby kyrka

Högsby kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Högsby församling i Växjö stift. Kyrkan ligger i tätorten Högsby. Kyrkobyggnaden Kyrkan har anor från slutet av 1200-talet. Enligt teckning 1634 av Johannes Haquini Rhezelius avbildas kyrkan som treskeppig med gotiska valv och en rikt ornamenterad östfasad. Under Kalmarkriget blev kyrkan utsatt för härjningar men återställdes och fick stormaktstidens typiska interiör 1734 revs pelarna och de medeltida valven.Nuvarande kyrktorn tillkom 1774. Biskop C G Schröder konstaterade vid en visitation 1785 att kyrkan befinnes i ett gott och försvarligt stånd,sedan pelare, som henne förmörkade blivit borttagne, ett vackert torn ifrån grunden på västra gaveln uppförts samt koret beprytts med en vacker och dyrbar altartavla. Under 1800-talet planerade man ett uppförande av en helt ny kyrka.Men det blev istället en ombyggnad enligt förslag av arkitekt A Nyström.Vid denna ombyggnad 1885 fick kyrkan sitt nuvarande utseende. långhusets väggar höjdes, tornet fick en romansk spira,fönstren vidgades och korgaveln byggdes om. Inventarier Altarskåpet över altaret dateras till 1400-talets senare del. Det är tillverkat i ek och är ett nordtyskt arbete. Ett mindre altarskåp vars mittbild föreställer jungfru Maria med barnet är snidat i ek under 1400-talets andra hälft och är ett regionalt arbete. Triumfkrucifixet har tillkommit under 1400-talets andra hälft. Den rikt snidade predikstolen i barock är från 1600-talet. I vapenhuset finns en runsten daterad till 1050-talet. Orglar En orgel skänktes till kyrkan av Bengt Bagge och kom hit från Elbingen. 1668 reparerade Magnus Åhrman orgeln med 9 stämmor för 500 daler. Orgeln utökades med Kvinta istället för täckt Regal. Den fick även en ny pedal med Basun 16'. Orgeln såldes eventuellt till Halltorps kyrka 1838. 1838 bygger Pehr Zacharias Strand, Stockholm en orgel med 14 stämmor. Den nuvarande orgeln på läktaren är byggd 1931 av Åkerman & Lund, Sundbyberg. Orgeln är pneumatisk och har fria och fasta kombinationer. Kororgeln är byggd och invigd 1987 av Ålems Orgelverkstad. Orgeln är mekanisk. Bildgalleri Referenser Noter Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 352, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Min hembygds kyrka, Pehr Edwall och Eric Bojs,Barometerns Civiltryckeri,Kalmar 1978. Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910613A4 Altarskåp Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910613A5 Altarskåp Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910613S12 Krucifix Riksantikvarieämbetet Högsby kyrka Kalmar läns museum Wikimedia Commons har media som rör Högsby kyrka.
Högsjö gamla kyrka

Högsjö gamla kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Högsjö församling i Härnösands stift. Kyrkan ligger i Högsjö socken i Härnösands kommun. Kyrkobyggnaden Stenkyrkan uppfördes troligen vid slutet av 1300-talet. Kyrkan är byggd av gnejs och består av rektangulärt långhus med rakt avslutat kor i öster. Senare under medeltiden byggdes ett vapenhus i sydväst och en sakristia i nordost. Innertaket försågs med valv. 1721 brände ryssarna upp kyrkan och klockstapeln. Kyrkan återuppbyggdes under ledning av Hans Biskop. Samtidigt byggdes en ny klockstapel. 1789 övergavs kyrkan då Högsjö nya kyrka färdigställdes. En nödtorftig renovering av ödekyrkan genomfördes 1904-1906. En restaurering genomfördes 1934-1936. Vapenhuset återuppbyggdes aldrig. Inventarier Predikstolen är tillverkad på 1700-talet av Hans Biskop. Referenser Tryckta källor [1] Våra kyrkor, sidan 603, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Reseguiden Se även Högsjö nya kyrka
Högstabanan

Högstabanan är ett motorstadion i Haninge kommun där det körs tävlingar i bland annat folkrace, crosskart och rallycross. Det finns även motocrossbanor och terrängspår för jeepar/SUVar. Banan anlades 1980 och är hemmabana för Haninge motorklubb. Banan användes för deltävlingar i Rallycross SM 2010. 2022 spelades en säsong av Sveriges värsta bilförare in på banan med Gry Forsell som programledaren.[källa behövs]
Högstena kyrka

Högstena kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Dala-Borgunda-Högstena församling (före 2006 Högstena församling) i Skara stift. Den ligger i Högstena nedanför Plantaberget i Falköpings kommun. Kyrkobyggnad Kyrkan uppfördes under 1100-talets senare hälft och är en av de äldsta romanska kyrkorna på Falbygden. Den hade fram till 1700-talet ett torn, som revs och ersattes med ett vapenhus och en klockstapel. År 1566 då danska trupper härjade i Västergötland, brände knektar av nästan hela kyrktaket. Under 1800-talet var kyrkan rivningshotad, men planerna avstyrdes och kyrkan renoverades 1907. Ytterligare restaureringar företogs 1927, 1949 och 1964. Interiören domineras av långa senmedeltida kryssvalv och långhuset är avgränsas från koret med en triumfbåge. Ett bevarat sockenmagasin står i kyrkogårdens ena hörn och till kyrkogården leder två murade stigluckor. Inventarier Kyrkans äldsta föremål är den medeltida dopfunten i sandsten. Predikstolen och altaruppsatsen är från 1600-talet är i så kallad bondbarock. Kollekthåven, en ljuskrona och två ljusstakar härstammar från 1700-talet. Klockorna är från 1500-talet. Orgel Som huvudinstrument används en digitalorgel. Den gamla orgelfasaden från 1943 står emellertid kvar på läktaren. Bilder Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 85-86. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 167. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Högstena kyrka.
Högsåsen

Högsåsen är en by och ett naturreservat 3 km utanför Gårdsjö mot Slottsbol i Gullspångs kommun. Högsåsen har under 1700-talet om inte tidigare varit en liten by på cirka 20 hus. I dagsläget står bara 2 av husen kvar Det har byggts kohagar och fårhagar runt om och här finns Eva-eken, en ek på 250 år. Naturreservatet har många kända blommor på slåtterängen. Källor
Högvakten, Skeppsholmen

Högvakten är en byggnad på Skeppsholmen i Stockholm som uppfördes i samband med att den första Skeppsholmsbron blev färdigt omkring 1640. På den tiden var vaktstället öster om brons landfäste bara en enkel trästuga med torvtak. Den ersattes 1726 av en ny, men fortfarande enkel träbyggnad som innehöll även lokaler för underofficerare och manskap samt arrest. Nuvarande Högvakten byggdes 1777 efter ritningar av flottans egen konstruktör Charles Apelquist. Det gamla brofästet låg då i anslutning till byggnaden och alla besökare var tvungna att passera genom en arkad, den revs dock vid en ombyggnad 1874. Genom Skeppsholmsbrons nya läge förlorade byggnaden sin betydelse som entré och vaktstuga till Skeppsholmen. Under den militära tiden, fram till 1969, fanns istället en vakt direkt vid brofästet. Idag är Skärgårdsstiftelsen hyresgäst i byggnaden, som förvaltas av Statens Fastighetsverk och är byggnadsminne sedan 1935. Källor Statens Fastighetsverk om Högvakten Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Högvakten, Skeppsholmen.
Högås kyrka

Högås kyrka är en kyrkobyggnad sedan 2010 i Bokenäsets församling (tidigare i Högås församling) i Göteborgs stift. Den ligger i Högås i Uddevalla kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes under åren 1867-1868 efter ritningar av arkitekt Otto August Mankell och invigdes den 21 juni 1870. Den medeltida kyrka, belägen strax söder om den nuvarande, revs. Nuvarande kyrka restaurerades 1931 under ledning av John Hedaeus Dagens kyrka består av långhus med tresidigt avslutat kor i öster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Det fyrkantiga vidbyggda tornet i väster har ett sadeltak, krönt av två kors. Trappstenen vid sidoingången utgörs av medeltidskyrkans altarhäll. Inventarier Altartavla från 1931 utförd av John Hedaueus och med motivet Jesu bergspredikan. Dopfunt av trä, liksom den vitmålade predikstolen i nyklassisistisk stil. Dopfat från 1500-talet med en avbildning av Adam och Eva. De två stora kristallkronorna inköptes 1869 av Uddevalla kyrka, där de hängde ursprungligen. Fornminnen Utanför kyrkogården finns ett mindre forntida gravfält. Bilder Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 502. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 120. Libris 904466 Vidare läsning Olsson, Per-Allan (2006). Skredsviks, Högås och Herrestads kyrkor : kort historik och beskrivning. Göteborg: [Per-Allan Olsson]. Libris 10652203 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Högås kyrka. Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation
Höja kyrka

Höja kyrka är en kyrkobyggnad i Höja omkring fyra kilometer öster om Ängelholm. Den tillhör Ängelholms församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan är uppförd i nygotisk stil efter ritningar av arkitekt A.J. Hallberg. Kyrkbygget påbörjades 1880 och 1 oktober 1882 på den helige Mikaels dag ägde invigningen rum. Kyrkan består av ett rektangulärt långhus med ett tresidigt kor i öster och ett kyrktorn i väster. 2002 genomfördes en totalrenovering av kyrkan. Orgelläktaren byggdes ut vilket skapade utrymme för ett samlingsrum och toalett. Vapenhuset fick golvvärme och kyrkan kalkades om in- och utvändigt. Inventarier Dopfunten av sandsten tillverkades på 1200-talet. Tillhörande dopfat av mässing är från 1600-talet. Altartavlan som skildrar korsnedtagningen är signerad J. Liljedahl år 1792. Tavlan genomgick en omfattande renovering 1967. Orgel 1758 byggde Christian Fredrik Hardt, Malmö en orgel med 8 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1888 av Salomon Molander & Co, Göteborg och är en mekanisk orgel. Den har fasta kombinationer. 1954 omdisponerades och utökades orgeln av Marcussen & Søn, Aabenraa, Danmark. 1988 renoverades orgeln av A. Magnussons Orgelbyggeri AB, Mölnlycke. Kororgel Den nuvarande kororgeln byggdes 1976 av Anders Persson Orgelbyggeri, Viken och är en mekanisk orgel. Bildgalleri Referenser Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Åsbo Släkt- och Folklivsforskare Svenska kyrkan informerar om Höja kyrka Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Svenska kyrkan Ängelholm Wikimedia Commons har media som rör Höja kyrka.
Hökafältets naturreservat

Hökafältet är ett naturreservat i Laholms socken i Laholms kommun i Halland. Reservatet är 417 hektar stort och har varit skyddat sedan 1972/2009. Området ingår i det större skyddade kustområde som benämns Laholmsbuktens sanddynsreservat och som ingår i Natura 2000. Det består av stora sanddyner som till stor del skogsplanterats för att motverka sandflykten. Här norr om Mellbystrand erbjuder Hökafältets naturreservat härliga vandringar genom tallskog och på sandstränder. Längst i norr finns fuktiga strandängar med rikt fågelliv, bland annat gulärla, sävsångare och häger. Havet finns i väster och Lagan i öster. I norr mynnar Lagan ut i havet och bildar laganoset. Källor Hökafältet, Länsstyrelsen i Hallands län
Hökarängsbadet

Hökarängsbadet är ett strandbad vid Perstorpsvägen på västra sidan av sjön Drevviken i stadsdelen Farsta i södra Stockholm. Hökarängsbadet har en cirka 60 meter lång sandstrand med en badbrygga och en stor äng och ett klippområde för solbad. Det finns grillplats, servering, toaletter och utomhusdusch. Vid infarten till badet finns en stor bilparkering. Närmaste tunnelbanestation finns i Farsta Centrum som ligger drygt 1 000 meter i västlig riktning. Det går även att ta buss 184 från Farsta till Farsta sjukhem eller till Larsboda trafikplats. Man kan också ta tunnelbanan till Skarpnäck och sedan gå till hållplats Skarpnäcks gård och sedan ta buss 181 mot Farsta Strand och kliva av vid Farsta sjukhem eller Larsboda trafikplats. Strax norr om badet ligger Hökarängens gård.