NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Stockslyckekyrkan

Stockslyckekyrkan är en kyrkobyggnad i stadsdelen Stockslycke i Alingsås. Den tillhör Alingsås församling i Skara stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan, som är ritad av Rolf Bergh, uppfördes 1977 och består av både kyrksal och församlingslokaler. Exteriören är traditionell och klädd i rödfärgad lockpanel med ett brant sadeltak med tjärad brädtäckning. Församlingshemmet skjuter ut i form av två låga flyglar. Klockstapel av trä. Interiört medförde en omfattande ombyggnad 1994 en fullständig förändring av kyrkorummet, genom att man byggde till ett separat kor och skapade ett kyrktorg med vikväggar mot kyrkorummet. Kvar är altarväggens kyrkfönster och ett dopfönster av Uno Lindberg, vilka dock har en mindre markerad plats än tidigare eftersom koret i samband med ombyggnaden flyttades. Orgel 1970 byggde Setterquist & Son Orgelbyggeri en orgel med 3 stämmor och en manual. Huvudinstrument är en digitalorgel sedan den ursprungliga orgeln från 1970 avyttrades omkring 2002. Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 195. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 159. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 ”Stockslyckekyrkan”. Bebyggelseregistret. Riksantikvarieämbetet. http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21300000018609. Läst 22 augusti 2011. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stockslyckekyrkan.
Stora Agnsjön

Stora Agnsjön är en sjö i Tierps kommun och Östhammars kommun i Uppland och ingår i Forsmarksåns huvudavrinningsområde. Sjön är 3,7 meter djup, har en yta på 0,213 kvadratkilometer och befinner sig 29,9 meter över havet. Stora Agnsjön ligger i Florarna Natura 2000-område och skyddas av habitat- och fågeldirektivet. Sjön avvattnas av vattendraget Forsmarksån (Gammelån). Vid provfiske har bland annat abborre, braxen, gers och mört fångats i sjön. Sjön är en av källsjöarna till Forsmarksåns sjösystem. Delavrinningsområde Stora Agnsjön ingår i delavrinningsområde (668898-161518) som SMHI kallar för Ovan Fälarån. Medelhöjden är 33 meter över havet och ytan är 45,14 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde Forsmarksån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (56 procent) och sankmarker (38 procent). Avrinningsområdet har 1,31 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,9 procent. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Braxen Gärs Mört Sarv Se även Lista över insjöar i Östhammars kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Stora Agnsjön på VISS
Stora Alsjöns naturreservat

Stora Alsjöns naturreservat är ett svenskt naturreservat i Södertälje kommun i Stockholms län. Området är även ett Natura 2000-område. Området blev ett Natura 2000-område tack vare förekomsten av mossarten grön sköldmossa, dystrofa sjöar och småvatten, klippvegetation på silikatrika bergssluttningar, västlig taiga, skogbevuxen myr, samt öppna svagt välvda mossar, fattiga och intermediära kärr och gungflyn. Reservatet är 248 ha stort. Inom reservatets gränser ligger de tre sjöarna Lilla Alsjön, och Lilla Horssjön. Mindre delar av sjöarna Stora Horssjön och Trönsjön samt största delen av Stora Alsjön, som har givit reservatet sitt namn, ligger inom reservatets gränser. Större delen av skogen i reservatet är gammal orörd skog, som har råkat ut för bränder vid några tillfällen. Stora Alsjön är naturreservat sedan 2008. Externa länkar Stora Alsjöns naturreservat - Länsstyrelsen i Stockholms län Stora Alsjöns naturreservat - Södertälje kommun Referenser
Stora Björn

Stora Björn är en ö belägen en knapp nautisk mil sydväst om Ålö, i södra delen av Stockholms skärgård. Stora Björn är en privatägd ö, bebyggd på sin västra sida, men tillgänglig med småbåtar på den södra havssidan och den vackra östra sidan med sin skyddade lagun, sina singelbeströdda stränder och sitt berg med jättegrytor.
Stora Blecktornet

Stora Blecktornet var arkitekt Ferdinand Bobergs och hustrun Annas hem på Södermalm i Stockholm. Här bodde paret mellan 1930 och 1935. Namnet "Blecktorn" härrör enligt Björn Hasselblad från en byggnad, "blektornet" där man blekte tyger och som hörde till den tidigare närbelägna klädesfabriken, Barnängens manufaktur, i Barnängen. Historik En byggnad med namnet Blectorn fanns redan på Petrus Tillaeus karta från 1733. Det var handelsmannen Jöran Bröms som lät uppföra den som en malmgård åt sig själv och sin familj. På den tiden var det en enkel oisolerad byggnad med ett åttkantigt torn. Först 1856 skedde en större ombyggnad genom Vilhelm Diurberg, som resulterade i en vinterbonad stenbyggnad med två torn. Under 1880-talet förvärvade Stockholms stad gården och inrättade där ett så kallat skolkarhem för ”vanartiga” barn. 1902 var här 26 pojkar mellan 10 och 15 år intagna. 1907 stängdes verksamheten, sedan stod huset tomt under många år. Bobergs bostad År 1928 fick arkitekt Ferdinand Boberg och hans hustru Anna Boberg erbjudandet av Stockholms stad att hyra Stora Blecktornet. Paret hade återvänt från sin tillfälliga emigration i Paris och sökte en bostad i Stockholm. När ombyggnaden av Jägarhyddan på Södra Djurgården inte blev av förvandlade Bobergs Stora Blecktornet till sitt hem i Stockholm istället. Blecktornet var i behov av en omfattande renovering som Ferdinand Boberg genomförde med hjälp av sin arkitektkollega Carl Melin på Stockholms stads fastighetskontor. I motsats till andra genomgripande renoveringar, som Boberg genomförde behölls husets exteriör nästan oförändrad. Invändigt gjordes dock mera omfattande ingrepp genom Stockholms stads byggnadsavdelning under Carl Melin. Huset fick ett stort modernt kök och badrum, rumsindelningen förändrades och för Anna Boberg anordnades en ateljé i norra tornet. Byggnadens slätputs avfärgades i en roströd kulör som den hade fram till 1990-talet. När Anna dog 1935 ville Ferdinand inte bo kvar där längre och huset hyrdes av en direktör Curt Schwang. Efter 1970 fanns Stockholms stads distrikt av Centerpartiet som hyresgäst och idag har Stora Blecktornet en daglig verksamhet som drivs av personer med funktionsnedsättning, med stöd av personal, vars huvudsakliga uppgift är konferens- och kaféverksamhet. Se även Lilla Blecktornet Blecktornsområdet Lilla Blecktornsparken Stora Blecktornsparken Blecktornsgränd Referenser Noter Källor Ferdinand Boberg - Architect. The MIT Press, 1994.ISBN 91-540-5573-3 Birgit Lindberg (1985). Malmgårdarna i Stockholm. ISBN 9789127354272. Arkiverad från originalet den 20 augusti 2010. https://web.archive.org/web/20100820195150/http://www.nok.se/nok/allmanlitteratur/titlar-allmanlitt/m/Malmgardarna-i-Stockholm-ISBN-9789127354272/. Läst 31 mars 2011 Arkiverad 20 augusti 2010 hämtat från the Wayback Machine. Hasselblad, Björn; Lindström, Frans (1979). Stockholmskvarter: vad kvartersnamnen berättar. Stockholm: AWE/Geber. Libris 7219146. ISBN 91-20-06252-4 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stora Blecktornet. Stora Blecktornets verksamhetssida hos Stockholm Stad Stora Blecktornets officiella webbsida
Parc de Stora Blecktorn

Le parc de Stora Blecktorn (en suédois : Stora Blecktornsparken) ou Stora Bleckan est un parc public du quartier de Södermalm à Stockholm en Suède. Description Stora Blecktornsparken est un parc situé au sud de Lilla Blecktornsparken et délimité à l'ouest par Kanalplan et à l'est par Vintertullstorget. Le parc possède de nombreux arbres grands et précieux, en particulier sur la pente montant vers la zone de de Blecktorn. Au sud-ouest se trouve une zone à caractère naturel avec un sentier pédestre à travers les rochers. La municipalité de Stockholm a aménagé une aire de jeux au milieu du parc avec balançoires et toboggans. Dans le parc il y a aussi des cochons, des moutons et des lapins dans des enclos. Histoire Le parc doit son nom à la malmgård Stora Blecktornet, construite dans les années 1770 dans la partie ouest du parc. Le parc a commencé à être utilisé comme terrain de jeu dans les années 1930. En 1985, lorsque le parc de jeux de Lilla Blecktornsparken a été fermé, la construction d'un nouveau parc de jeux à Stora Blecktornsparken a commencé. Au début des années 1990, le parc a été relié au Tullgårdsparken à l'ouest du stade Hammarby IP (sv), et un escalier a également été construit jusqu'aux maisons de Norra Hammarbyhamnen. Le parc a été rénové en 2013. Galerie Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts
Stora Blecktornsparken

Stora Blecktornsparken är en park på Södermalm i centrala Stockholm. Den ligger söder om Lilla Blecktornsparken och avgränsas i väster av Kanalplan och i öster av Vintertullstorget. Parken har sitt namn efter malmgården Stora Blecktornet som ligger i västra delen av parken. Parken kallas i folkmun för "Stora Bleckan". Stockholms kommun har anlagt en parklek mitt i parken med gungor och rutschkanor. I parken finns även inhägnade hängbukssvin, får och kaniner. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stora Blecktornsparken. Se även Lilla Blecktornsparken Blecktornsområdet
Stora Bötet Nature Reserve

Stora Bötet Nature Reserve (Swedish: Stora Bötets naturreservat) is a nature reserve in Södermanland County in Sweden. It is part of the EU-wide Natura 2000-network. The nature reserve serves to protect one of the largest bogs in the Södermanland County. The bog has a sparse vegetation, consisting mainly of Scots pine, Marsh Labrador tea and bog bilberry. The bog has a rich bird-life, with the black grouse using the area for their annual mating ritual. Different species of waders and ducks can also be found in the nature reserve, as well as owls in certain years. Sörmlandsleden passes through the nature reserve. References
Stora Bötets naturreservat

Stora Bötets naturreservat är ett naturreservat i Nyköpings kommun beläget i Tunaberg cirka tre kilometer söder om Tuna kyrka. Syftet med reservatet är att bevara ett av Sörmlands läns största myrkomplex med mossar. Naturreservatets högsta punkt är Bötesberget, 92 meter över havet. Gälkhyttedammen ingår i reservatet. Det är ett Natura2000 område tillsmamans med det näraliggande Pilthyttedammens naturreservat. Sörmlandsledens etapp 36 går genom reservatet. Bildgalleri Källor Länsstyrelsen i Södermanlands län om Stora Bötets naturreservat
Stora Envätterns naturreservat

Stora Envätterns naturreservat är ett naturreservat i Södertälje kommun i Stockholms län. Området är även ett Natura 2000-område. Reservatet bildades 1996 och omfattar 149 hektar, varav drygt 38 hektar vatten, vilket avser sjönarna Stora Envättern och Lilla Envättern som ligger mitt i området. Markägare är Sveaskog och förvaltare är Länsstyrelsen i Stockholms län. Beskrivning Området blev ett Natura 2000-område tack vare förekomsten av oligotrofa mineralfattiga sjöar i slättområden, dystrofa sjöar och småvatten, västlig tajga, skogbevuxen myr, samt öppna svagt välvda mossar, fattiga och intermediära kärr och gungflyn. I skogarna runt Stora Envättern växer främst tallar, men även granar. Norr om sjön Stora Envättern passerar Sörmlandsleden. Intill sjöns östra sida finns en anlagd grill- och eldplats. Syfte Syftet med naturreservatet är enligt kommunen att " bevara och skydda sjön Stora Envättern samt områdets skogar och våtmarker och dess skyddsvärda växt- och djurliv samt att säkra områdets värde för det rörliga friluftslivet i den mån det inte äventyrar naturvärdena". Karta Naturkarta och mer information. Bilder Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stora Envätterns naturreservat. Stora Envätterns naturreservat - Länsstyrelsen i Stockholms län Stora Envätterns naturreservat - Södertälje kommun Referenser
Stora Gungan

Krogen Stora gungan är en byggnad och en krog på Skansen i Stockholm. Den ligger i museets stadskvarter vid Hyttorget och flyttades hit 1969 samt öppnade som restaurang 1975. Historik År 1725 blev Stora Gungan en arrendegård under Enskedegodset. Stället var på 1700-talet skjutshåll för resande på Dalarövägen och förekommer i en av Fredmans epistlar vilket tyder på att Carl Michael Bellman besökt Stora Gungan. År 1801 höjdes byggnaden med en våning och 1808 delades fastigheten i Stora och Lilla Gungan, det senare låg vid Sandsborg och revs sedermera. 1969 skulle tomten i Enskede bebyggas, då skänktes Stora Gungan till Skansen av Stockholms stad. Huset monterades ner och byggdes upp igen i stadskvarteren och stod klart 1975. I samband med flytten togs den senare tillkomna våningen bort, kvar blev botten- och vindsvåningen. Byggnaden Husets fasader är klädda med locklistpanel, taket är ett brutet, valmat tak som är täckt med enkupigt taktegel. Bottenvåningen är inredd som en 1880-tals krog. Här finns skänkrum och matsal som är inredd med möbler från gamla stockholmska bolagskrogar, föregångare till våra dagars Systembolag. Menyn består av väldigt traditionell svensk mat, med rötterna i tidigt 1900-tal. På vinden ligger en festsal som är inredd i lantlig loftstil. Krogen Stora gungan är öppen som restaurang och café hela året och under december serverar man ett riktigt traditionellt julbord. Interiör Se även Stockholms historiska krogar, värdshus och restauranger Källor Skansens sida om Krogen Stora Gungan Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stora Gungan. Krogen Stora Gungan
Stora Hammar Old Church

Stora Hammar Old Church (Swedish: Stora Hammars gamla kyrka) is a medieval Lutheran church in south-western Scania, Sweden. It belongs to the Diocese of Lund. History The presently visible stone church is the oldest in the area of Skanör med Falsterbo, dating in its oldest parts from the middle of the 12th century. Before the stone church was built, an even older but now vanished stave church stood on the same spot. The church was built by the so-called Oxie Master, who is known to have worked on several churches in the region. Another stonemason who is mentioned in connection to the church is the so-called Mårten stenmästare (Martin Stonemaster), who worked on the construction site of Lund Cathedral. The stone church was built in the then prevailing Romanesque style, and consisted of a nave, choir and a semi-circular apse. The church was enlarged at the end of the Middle Ages. The old choir was dismantled and a new one built, without an apse. The original chancel arch between the choir and the nave was also removed. The church ceiling was also replaced with vaults at the end of the Middle Ages; above these remains of Romanesque murals still exist. The tower was also erected at the end of the Middle Ages. In 1804, the present western entrance was created. Before, two separate entrances had existed: the northern one was for women and the southern one for men. A new church was built for the congregation in 1902, Stora Hammar New Church. After its inauguration, the old church was scheduled for demolition, but its walls proved to be too sturdy and it was simply left to decay. In the 1920s Dr. Johan af Klercker started to plan for its preservation and collected money for the purpose. af Klercker, who worked at the Swedish National Heritage Board, had family connections to the church: his mother's family came from the area and several of his ancestors had been priests in the old church. He collected money among his relatives and eventually managed to raise enough to renovate the church. It was re-inaugurated in 1929. The church was renovated again in 1964-65. Architecture The church is a well-preserved Romanesque church, built of fieldstone. It contains sculpted Romanesque reliefs and a baptismal font made by either the Oxie Master of Martin Stonemaster. It is decorated with murals from the 15th century, made by a Danish artist. The paintings depict scenes from the Creation and the Passion of Christ. The church also has an original medieval entrance door, made of wood and reinforced with iron. Its handle is in the shape of an iron ring held by an iron hand. The church also contain some notable post-Reformation furnishings. The altarpiece and the pulpit are both the works of Johan Ullberg, a local artist of some renown active during the 18th century. The altarpiece and pulpit are both dated to 1755. The pews are from the 17th century and the organ was built 1825-26. References External links Media related to Stora Hammar Old Church at Wikimedia Commons
Stora Harrie mosse

Stora Harrie mosse är ett naturreservat i Kävlinge kommun i Skåne län. Stora Harrie mosse är en rest av ett tidigare stort rikkärrsområde som sträckte sig från Gryet i väster till Harrievägen i öster. Området har sannolikt tidigare brukats som slåttermark under en relativt lång tid och spår av denna hävd kan skönjas än idag. I "modern" tid har dock området dikats i flera omgångar varvid stora arealer så småningom omförts till åkermark. I de centrala delarna av det tidigare större området finns dock kvar värdefulla områden. Dessa hävdas idag framför allt genom bete. Flora och fauna Markerna hyser en mycket värdefull vegetation, orkidén och ängsnycklar är tämligen vanlig och i de intressantaste delarna av området kan man hitta sällsyntheter som axag, sumpgentiana, och kärrknipprot. Referenser Naturreservat - Kävlinge Kommun Länsstyrelsen i Skåne
Stora Herrestads kyrka

Stora Herrestads kyrka är en kyrkobyggnad i Stora Herrestad. Den tillhör Stora Köpinge församling, tidigare Stora Herrestads församling, i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan byggdes under första hälften av 1100-talet i romansk stil med långhus och smalare kor. Det breda tornet byggdes något senare. Man har hittat spår av kalkmålningar som man tillskriver Snårestadsmästaren. Inventarier Dopfunten är huggen i sandsten under början av 1200-talet. Den har en palmettbård på cuppan. Tillhörande dopfat är från början av 1660-talet och är troligen tillverkat i Tyskland. Altaruppsats och predikstol är från början av 1600-talet. Orgel 1854 byggde Johan Lambert Larsson, Ystad en orgel med 10 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1911 av Johannes Magnusson, Göteborg och är en pneumatisk orgel. Orgeln har fria och fasta kombinationer. Det finns även en gemensam svällare för båda manualerna. Referenser Källor Församlingen informerar om kyrkan Kyrkoguiden Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Kulturmiljöbild Bilder på dopfunt Bilder på krucifix Stora Köpinge församling Wikimedia Commons har media som rör Stora Herrestads kyrka.
Stora Hornsberg

Stora Hornsberg, även kallat Hornsbergs slott, var en av Stockholms malmgårdar som fanns fram till 1890-talet på Kungsholmens nordvästra hörn med läge mot Ulvsundasjön. Lilla Hornsberg var slottets vaktstuga vid Karlbergskanalen och är den enda byggnaden som finns kvar idag. Stora Hornsberg Kronan hade redan 1646 skänkt Hornsbergs område till riksrådet Gustav Horn. Slottet uppfördes på Horns initiativ under 1600-talets andra hälft med Jean de la Vallée som arkitekt. Då anlades även en praktfull barockträdgård. Byggnaden hade två flyglar och uppfördes i klassicistisk, holländsk stil med Riddarhuset i Stockholm som förebild. Efter Horns död stod slottet periodvis oanvänt och trädgården utarrenderades. 1731 tillbringade Carl von Linné några veckor här bland växterna för att bedriva botaniska studier. På 1750-talet anlades bredvid slottet en textilfabrik som senare gjordes om till sockerbruk. Till en början kom råmaterialet till sockret, rörsocker, från Kuba och Bahia. Senare användes svenska sockerbetor. Stora Hornsberg och sockerfabriken revs 1890 i samband med uppförandet av Stora Bryggeriet. Lilla Hornsberg Lilla Hornsberg var ursprungligen slottets vaktstuga på sydvästra sidan om Karlbergskanalen men avskiljdes från slottets ägor på 1760-talet. Därefter var det en sjökrog med namnet Fördärvet, ett inte helt ovanligt namn vid den tiden, för här kunde man fördärva sin ekonomi. Namnet talar för sig och hör till samma kategori som Fördärvet på Långholmen, Pungpinan och Sista styvern. Carl Mikael Bellman har sjungit om Lilla Hornsberg. I mitten av 1900-talet var byggnaden fallfärdig. Ärendet togs upp i stadsfullmäktige 1952. Beslutet blev restaurering och huset uppläts till Författarnas hus. Författarna blev kvar i huset till 1989. Sedan 1990 hyrs Lilla Hornsberg av De litterära sällskapens samarbetsnämnd (DELS). Gården kallas numera även Författargården och används som bostad och möteslokal tillsammans med en ditflyttad träbyggnad som tidigare funnits vid Stigbergsgatan 22 på Södermalm. Husen förvaltas av AB Stadsholmen. Se även Stora Hornsbergs trädgårdskoloni Referenser Noter Tryckta källor Landell, Nils-Erik (1992). Stockholmskartor (1:a upplagan). Stockholm: Rabén & Sjögren. Libris 7237012. ISBN 91-29-61681-6 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stora Hornsberg. Mer om Stora och Lilla Hornsberg på www.dinlokaltidning.se ”Stora Hornsberg”. Suecia antiqua et hodierna, första bandet. Kungliga biblioteket. https://suecia.kb.se/F/?func=find-c&ccl_term=wso+%3D+asaml&local_base=sah.
Stora Hyttnäs

Stora Hyttnäs är en gammal bergsmansgård belägen i Sundborn, utanför Falun, i Dalarna, bredvid Carl Larsson-gården (Lilla Hyttnäs). Gården ligger på en halvö invid Sundbornsån. På Stora Hyttnäshalvön finns omkring 80 arter av vedartade träd och buskar som ek, bok, slån, alm och olika lindar. Stora Hyttnäs omnämns första gången på 1300-talet. Johan Otto, (adlad 1666 till Silfverström) borgmästare i Falun ägde Stora Hyttnäs på 1600-talet, han dog 1689, gården köptes då av Germund Folkern, även han borgmästare i Falun. Germunds änka dog 1745, deras tre döttrar ärvde då gården, delarna såldes på auktion 1758. Därefter ägdes gården av bergsmannen Johan Högström (f. på Höjen 1720) varpå den vid hans död 1800 ärvdes av dottern Elisabeth och hennes make Johan Larsson Norstedt (f. på Höjen 1756). Johan Larsson Norstedt fick två döttrar, Anna Kristina och Elisabeth Catharina. Båda bodde som gifta på Stora Hyttnäs, Anna Kristina med bergsmannen Eggert Vibelius från Risholn som avled redan 1821 och Elisabeth Catharina med häradsskrivaren Lars Gustaf Rathsman, komministerson från Rättvik. Lars Gustaf Rathsman lät 1850 uppföra den nuvarande huvudbyggnaden samt kontorsbyggnaden. Han avled 1851. De båda systrarna bodde som änkor kvar på Stora Hyttnäs. Anna Christina Vibelius avled 1870 och Elisabeth Catharina Rathsman avled 1871. Gården fick därefter nya ägare, först disponenten Ax. W. Schedvin och sedan från år 1881 paret Henrika, född Tundahl (född 31 januari 1855), och Pontus Linderdahl. Bröllopet var den 15 februari 1881 på Nya Hotellet i Falun. Paret fick tre barn: Nils född 4 november 1881, Stina 1882 och Bengt 1890. Bengt blev 93 år gammal och levde på Stora Hyttnäs till sina sista dagar; han avled 1983 och hade då testamenterat till Sundborns landskommun (som dock redan då uppgått i Falu kommun) med uppgift att vårda och bevara Stora Hyttnäs i tidstypiskt skick. 1984 bildades Linderdahlska Stiftelsen som idag äger Stora Hyttnäs. Idag är Stora Hyttnäs ett museum som visar ett autentiskt, högborgerligt och orört sekelskifteshem från 1800-talet. Trädgården från 1800-talet är en attraktion i sig, anlagd i tysk stil. Referenser Synnemar, Marianne, "Mor och dotter på Stora Hyttnäs". I: * Vid bergsmannens sida : kvinnoliv på bergsmansgårdar och i stadshushåll i Falun i trehundra år. Falun: Dalarnas museum. 2008. Libris 10908880. ISBN 978-91-87466-95-3 Forsslund, Karl-Erik (1931). Med Dalälven från källorna till havet. Del 3, Söder Dalälven, Bok 3, Sundborn. Stockholm: Åhlén & Åkerlund. sid. 88-89. Libris 874132. https://runeberg.org/fkefrandal/303/0090.html Externa länkar Stora Hyttnäs officiella webbplats