Svédország

Svédország (svédül: Sverige, IPA: [ˈsværjɛ] ), hivatalos nevén Svéd Királyság (svédül Konungariket Sverige ) skandináv ország Észak-Európában. Az ország szárazföldi határait nyugaton Norvégia, észak-keleten Finnország képzi, míg délen az Öresund tengerszoroson épült Öresund hídon át Dániával van szárazföldi összeköttetése. A 2400 km hosszú tengeri határa nyugaton a Skagerrak, a Kattegat, valamint az Öresund tengerszoros, délen és keleten pedig a Balti-tenger. Az Európai Unió 3. legnagyobb és Észak-Európa legnagyobb országa. A népessége a 2020-as években már több mint 10 millió fő, melynek mintegy 85%-a él városokban. A népességszám a bevándorlás hatására folyamatosan növekvő tendenciát mutat. Magasabb népsűrűsége leginkább a déli területekre koncentrálódik. Az ország déli részét túlnyomórészt mezőgazdasági területek, míg az északi részét sűrű, hegyekkel tarkított erdőségek borítják. Fővárosa és egyben legnagyobb városa Stockholm. Az ország 1995 óta tagja az Európai Uniónak, továbbá tagja többek között az ENSZ-nek, a Kereskedelmi Világszervezetnek, az OECD-nek és a schengeni övezetnek is. Az Ukrajna elleni orosz agresszió után 2022 tavaszán feladta hagyományos semlegességi politikáját és kérte felvételét a NATO-ba, majd – miután a magyar kormány több mint egy éven át egyedüliként akadályozta a felvételét – 2024 tavaszán a szövetség 32. tagállamává vált. A skandináv országokkal együtt a világ legfejlettebb térségét alkotja az emberi jogok, az információs társadalom és a vagyoni egyenlőség területén, emberi fejlettségi besorolása nagyon magas. Az ország ennek megfelelően fenntartja a skandináv jóléti modellt, amely biztosítja minden állampolgára számára a társadalombiztosítás, az egészségügyi szolgáltatások és az oktatás finanszírozását. 2019-ben itt a 13. legmagasabb egy főre jutó GDP a világon, valamint előkelő helyet foglal el számos nemzetközi összehasonlításban ami az életminőséget, az egészségügyet, az oktatást, a szabadságjogokat, a gazdasági versenyképességet, az egyenlőséget, a jólétet és az emberi fejlettséget illeti. Globálisan is igen előkelő helyen áll a boldogságindexen, az életminőségben és az emberek elégedettsége alapján, 2024-ben és 2025-ben is. Földrajz Svédország földrajzilag a Skandináv-félsziget keleti és déli részén terül el, nyugatról és északról Norvégia, keletről pedig Finnország határolja, valamint tengeri határokat oszt délről Dániával. Az ország területe 450 295 km², ezzel az 56. legnagyobb ország a Földön. A két legnagyobb svéd sziget Gotland és Öland, mindkettő népszerű üdülési célpont. A Balti-tenger másik nagy szigete a Finnországhoz tartozó Åland, amelynek ennek ellenére hivatalos nyelve a svéd, és lakosságát is nagy részben (91,2%) svédek teszik ki. Az ország nyugati vidékein a Skandináv-hegység fut végig, melynek legmagasabb pontja a Kiruna közelében található, 2104 méter magasságú Kebnekaise. A magashegység lehetőséget nyújt a téli sportok kedvelőinek síelésre is. Svédország három legnagyobb tava a Vänern, a Vättern és a Mälaren. A Skandináv-hegységből általában keletre, párhuzamosan haladó folyók nagy esésük miatt jelentős vízerőkészlettel rendelkeznek. Svédországot három nagy vidékre osztják, melyek 25 tájegységre, úgynevezett landskapra bomlanak a következők szerint: Götaland tájegységei: Skåne, Blekinge, Halland, Småland, Västergötland, Östergötland, Bohuslän, Dalsland, Öland, Gotland Svealand tájegységei: Södermanland, Närke, Värmland, Västmanland, Uppland, Dalarna Norrland tájegységei: Gästrikland, Hälsingland, Härjedalen, Medelpad, Jämtland, Ångermanland, Västerbotten, Lappland, Norrbotten Éghajlat Északi fekvése ellenére Svédország legnagyobb részén mérsékelt éghajlat uralkodik a Golf-áramlatnak köszönhetően, de Dániához és Norvégiához képest éghajlata hidegebb, mert a Golf-áramlat hatása itt már csak erősen korlátozottan érvényesül. A nyár rövid, Stockholm környékén csak négy és fél hónap fagymentes. Az ország középső részét 3-4, északi tájait 6-7 hónapig is hótakaró fedi. Az évi csapadékmennyiség a Skandináv-hegység esőárnyéka miatt csak 400–600 mm, a mezőgazdaság számára kedvezőtlen eloszlásban: tavasszal kevés eső esik, ősszel viszont sok a csapadék. Az állattenyésztés természeti feltételei valamivel kedvezőbbek, mint a földművelésé. A talaj általában gyenge minőségű podzol és láptalaj. Barna erdőtalajok csak délen és Östergötlandban vannak. Svédország közel kétharmadát ma is erdő borítja. Dél-Svédországban a lombhullató fák, míg északon a fenyők dominálnak. Svédország legészakibb, sarkkörön túlra nyúló részén az év téli szakaszában nem kel fel a nap, míg nyáron 24 órás napsütés jellemzi ezeket az északi vidékeket. Itt szubarktikus éghajlat van, a fátlan hegyek a jellemzőek. A januári középhőmérséklet 0 °C-tól (Skåne és a nyugati part) -16 °C-ig (egyes északnyugati völgyek) terjed. Júliusban plusz 16-18 °C az átlaghőmérséklet délen, míg a kopár hegyekben +10 °C alatt lehet. A legészakibb város Kiruna. A tél a tenger mérséklő hatására nem túl hideg (a januári középhőmérséklet: -1 és -4 °C közötti), a nyár hűvös, de a parti sávban időnként fülledt is lehet (a júliusi középhőmérséklet 17-19 °C). Az országban mért legmagasabb hőmérséklet 38 °C volt, melyet 1933-ban és 1947-ben mértek. A 2018-as július volt az országban mért legmagasabb átlaghőmérsékletű hónap, az elmúlt 260 évben. Az évi átlagos csapadék 600–800 mm, nyár végi, ősz eleji maximummal és tavaszi minimummal. A napfénytartam bőséges (évi 1800-2000 óra), a hótakarós napok száma 40-100. A vegetációs időszak hossza a legtöbb mérsékelt övi kultúrnövény termesztéséhez elegendő. Svédország északi részét a sarkköri tundra éghajlat jellemzi (hosszú, hideg tél, rövid nyár). A Skandináv-hegységtől keletre, a kontinentális éghajlatot mérsékeli a Balti-tenger (hűvös nyár, enyhe tél). Délnyugaton már az óceáni éghajlat jellemzői figyelhetők meg. Élővilág Flóra Uralkodó növénye a fenyő. Az ország területének jelentős részét erdők borítják, az északi tájakon pedig tundra az uralkodó növénytakaró. A bükk a Skåne régió és a nyugati partvidék egy keskeny sávjának domináns fafaja. A tölgyesek az ország legdélebbi részén, gyenge talajokon fordulnak elő. Az éger-, kőris- és szilerdők tápanyagban gazdag, gyakran nedves talajon nőnek, de ezeknek a területeknek a nagy részét már rég lecsapolták és szántófölddé alakították át. Dél felé haladva egyre több a mezőgazdasági művelés alatt álló terület. Nagy területeket borítanak be a vizes élőhelyek. Délen gyakoriak a dagadólápok, amelyekre egy példa a Store Mosse N. P. Fauna Az IUCN Vörös Listája szerint Svédországban előforduló szárazföldi emlősök közé tartozik az európai sün, az európai vakond (csak délen), hat cickányfaj és tizennyolc denevérfaj. A hegyi nyúl, az eurázsiai hód, a vörös mókus, valamint mintegy tizennégy kisebb rágcsálófaj is előfordul az országban. A patások közül a vaddisznó, a gímszarvas, a jávorszarvas és az őz él itt, valamint a rénszarvas. A szárazföldi ragadozók közé tartozik a barnamedve, az eurázsiai farkas, a vörös róka. A hegyekben a ritka sarki róka, valamint az eurázsiai hiúz is megtalálható. Az őshonos menyétfélék közé tartozik az európai borz, az eurázsiai vidra, a hermelin, a menyét, a nyuszt, a görény és a nyest, északon pedig a rozsomák. Az üregi nyulat, a mezei nyulat és a dámszarvast szándékosan telepítették be. A partvidéket három fókafaj lakja: a borjúfóka délen és nyugaton, a gyűrűsfóka a Botteni-öbölben, és a kúpos fóka, amely mindenhol megtalálható. A barna delfin az egyetlen cetféle, amely svéd vizekben is költ. Környezet és természetvédelem Aggodalomra okot adó jelenségek: az erdők talajának és a vizeknek a savasodása, a nitrogén feldúsulása a vizekben (eutrofizáció), a légszennyezés, az ózonréteg vékonyodása, környezetszennyezés, a tengerek szennyezése olajjal. 2019-ben az ország szén-dioxid kibocsátása évi 50 megatonna. A háztartási hulladék 99 százalékát újrahasznosítják, ennek felét hőerőművekben történő égetés útján. A hőerőművek 2019-ben 950 ezer lakás fűtését biztosítják és 260 ezer háztartás áramigényét elégítik ki. 2016-ban a keletkezett hulladéknak csak 1 %-a került a települési hulladéklerakókba. Nemzeti parkok 1908-ban Svédországban létesítették Európa első nemzeti parkját. Célja a természet értékeinek megőrzése volt Svédország és az egész világ számára. Mára a nemzeti parkok hálózatának 28 tagja van. Természeti világörökség Az UNESCO az egész Lappföldet természeti és kulturális világörökségnek tekinti. Ezenkívül Finnországgal közös természeti világörökség még a Kvarken szigetvilága a Botteni-öbölben. Történelem Svédország újkori önálló történelme a kalmari unióból történő 1523-as kiválással kezdődött. A svéd nagyhatalom időszaka XII. Károly uralkodásának idejére tehető, amikor is az egész balti térség svéd fennhatóság alá tartozott, beleértve néhány északnémet tartományt is. A nagyhatalmi időszaknak a XII. Károly uralma alatti háborúk kudarcai vetettek véget. A fiatal király legnagyobb ellenfele a Nagy Péter cár által vezetett Orosz Birodalom volt, amely ellen a törökökkel szövetkezett. Ők azonban később az ellenfeleivé váltak. A napóleoni háborúk megkímélték Svédországot. Az északi királyság nem nyújtott segítséget Napóleonnak, így a győztes hatalmak kvázi-szövetségesként kezelték a bécsi kongresszuson, ahol elhatározták, hogy a győzedelmes Oroszországnak adják a finn területeket, Svédország kárpótlásul megkapta Norvégiát. A két világháborúban Svédország katonailag semleges államként nem vett részt, azonban minden hadviselő félnek exportált vasércet. Lásd még: vikingek, varégok, svéd királyok listája Államszervezet és közigazgatás Alkotmány, államforma Svédország parlamentáris monarchia és képviseleti demokrácia, a nép által választott parlamenttel (→ Riksdag). Formálisan az ország egyben alkotmányos monarchia is, ahol az uralkodó az államfő. XVI. Károly Gusztáv király az ország nem politikai államfője. Feladata kizárólag protokolláris teendőkre korlátozódik, szertartási és képviseleti feladatai vannak. A miniszterelnök 2022. októbere óta Ulf Kristersson (Mérsékelt Párt). Törvényhozás, végrehajtás, igazságszolgáltatás A svéd törvényhozó hatalom a parlament (svédül Riksdag), amelyben a pártok az általános választások eredményeinek megfelelően jutnak mandátumokhoz. Az egykamarás parlamentnek (Riksdag) 349 tagja van, akiket négyévente választanak meg. Általában szeptembertől június közepéig tart az ülés. A parlament hozza meg a döntéseket, a kormány pedig végrehajtja azokat. A világon Svédországban a legmagasabb a női képviselők aránya. A germán, római és angol-amerikai jogra támaszkodó svéd jog nem annyira kodifikált, mint Franciaországban és más, a napóleoni törvénykönyv által befolyásolt országokban, és nem függ annyira a bírói gyakorlattól és precedensektől, mint az Egyesült Államokban. Választások Svédországban általános választójoga van minden 18 éven felüli állampolgárnak. Az általános választásokat együtt tartják az önkormányzati választásokkal (kommunalvalet), amelyen svéd illetőségű külföldiek is részt vehetnek. A választások négyévente zajlanak, időpontjuk mindig szeptember harmadik vasárnapja. 1994 előtt háromévente voltak választások. Politikai pártok A svéd törvényhozásban 2022–től a következő pártok vannak jelen (a „Riksdag"-ba bekerülési feltétel a választásokon elért min. 4%): Kormánypártok: Mérsékelt Párt (Moderata Samlingspartiet): konzervatív párt – 68 mandátum Kereszténydemokraták (Kristdemokraterna): – 19 mandátum Liberálisok (Liberalerna): liberálisok – 16 mandátum A kormányt támogatja: Svédországi Demokraták (Sverigedemokraterna): szélsőjobb – 73 mandátum Ellenzék: Szociáldemokrata Párt (Sveriges Socialdemokratiska Arbetarparti): – 107 mandátum Centrum Párt (Centerpartiet): korábbi nevük Bondeförbundet (Parasztszövetség) – 24 mandátum Baloldali Párt (Vänsterpartiet): kommunisták – 24 mandátum Zöld Párt (Miljöpartiet, de Gröna): – 18 mandátum Külkapcsolatok Az ország szorosan együttműködik a skandináv szomszédjaival, gazdasági és szociális ügyekben az Északi Miniszterek Tanácsán keresztül. 1995 óta tagja az Európai Uniónak is. Korábban, mintegy kétszáz éven át a semlegesség politikáját követte; a külpolitikája azon a feltevésen alapul, hogy a nemzetbiztonságot az szolgálja a legjobban, ha békeidőben mentesül a szövetségektől. Az új világbiztonsági helyzet következtében a külpolitikája részben módosult és később, a 21. században aktívabb szerepet játszott az európai biztonsági együttműködésben. 2021-ben az ország töltötte be az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) elnöki tisztét. 2017 és 2018 között tagja volt az ENSZ Biztonsági Tanácsának is. 2022-ben, Oroszország Ukrajna elleni inváziója után csatlakozási kérelmet nyújtott be a NATO-szövetséghez. 2023-ban a NATO-csatlakozását Magyarország és Törökország blokkolta. Annak ellenére, hogy Orbán korábban azt mondta, hogy nem ők lesznek az utolsók, 2024-ben Magyarország hagyta jóvá utolsóként a csatlakozását, ami véget vetett a sok hónapos diplomáciai vitáknak, így március 7-én a NATO teljes jogú tagja lett. Tagsága nemzetközi szervezetekben Az ország a következő nemzetközi szervezetek tagja: ADB, AfDB, Sarkköri Tanács, Australia Group, BIS, CBSS, CE, CERN, EAPC, EBRD, EIB, ESA, Északi Tanács, Európai Unió, FAO, G-9, G-10, IADB, IAEA, IBRD, ICAO, ICC, ICCt, ICRM, IDA, IEA, IFAD, IFC, IFRCS, IHO, ILO, IMF, IMO, IMSO, Interpol, IOC, IOM, IPU, ISO, ITSO, ITU, ITUC, MIGA, MINURCAT, NAM (mint vendég), NATO, NEA, NIB, NSG, OAS (megfigyelőként), OECD, OPCW, OSCE, Paris Club, PCA, PFP, Schengeni egyezmény, UN, UNCTAD, UNESCO, UNHCR, UNIDO, UNMEE, UNMIL, UNMIS, UNMOGIP, UNOMIG, UNRWA, UNTSO, UPU, WCO, WFTU, WHO, WIPO, WMO, WTO, ZC Védelmi rendszer A 20. század nagy részében Svédország katonailag el nem kötelezett volt, de ma már szorosan együttműködik a NATO-val és részt vesz az EU-n belüli védelmi együttműködésben. Az ország méretéhez képest jelentős hadi és repülőgépiparral rendelkezik, amelynek termékeit számos ország hadereje rendszeresítette. Oroszország Ukrajna elleni inváziója következtében úgy döntött, hogy feladja függetlenségét és csatlakozni kíván a NATO-hoz és számos védelmi felszerelést adományoz Ukrajnának, köztük az igen modern Archer tüzérségi rendszert és CV90 harcjárműveket. Az orosz támadás 2022 tavaszi megállításában jelentős szerepet játszó NLAW páncéltörő-rakéta is a svéd hadiipar terméke. A fegyverekre az ukrán katonák Svédországban kaptak kiképzést. Svédország 2024-ben lett a NATO tagja. Közigazgatási beosztás Lásd még: a Svédország közigazgatása cikket Svédország egységes állam, 21 megyére és 290 községre oszlik. Az alábbi táblázat és ábrák Svédország területi felosztását mutatják a NUTS (Nomenclature of Units for Territorial Statistics = Statisztikai Területi Egységek Nómenklatúrája) rendszer szerint. Svédország, a NUTS 1 alapján, elsőfokon három régióra oszlik, Östra Sverige (SE1 – kék árnyalatok), Södra Sverige (SE2 –zöld árnyalatok) és Norra Sverige (SE3 – sárga árnyalatok). A köznapi használatban lévő Götaland, Svealand és Norrland történelmi országrészek valamiben különböznek a NUTS 1 felosztástól. Svédországoz tartozik még Märket sziget nyugati, svéd része is, aminek az északi fele Uppsala megyéhez, a déli része pedig Stockholm megyéhez tartozik. Népesség Svédország első lakosai feltehetőleg finnugor eredetű halász-vadász népek voltak, akik már az utolsó jégkorszaki jég visszahúzódásakor letelepedtek az ország egyes területein. Az első indoeurópai nyelvet beszélő népek valószínűleg a 4. században érkeztek, és fejlett földművelő kultúrát hoztak magukkal. Ennek a történeti jelenségnek a mai napig megvannak a nyomai; a Svédország északi területein élő – főleg rénszarvastenyésztéssel foglalkozó – számik, vagy lappok a magyarok ritkábban emlegetett nyelvrokonai közé tartoznak. Ők, illetve a svéd-finn határ mentén élő települések finn lakossága alkotja Svédország „őslakos” kisebbségeit. Svédország területén élő germánokról már a Kr. utáni első századból vannak írásos emlékeink, Tacitus művében. A mai Svédország germán őslakossága a svea, avagy törzsi svéd, a gót, ill. a gotlandi népek. A déli területeken a későbbi korokban dánok telepedtek le. Ennek nyomait a skånei dialektusok őrzik. Általános adatok Svédország népessége a 2014-es népszámlálás szerint 9 694 194 fő, ennek körülbelül 16%-a 14 éven aluli, 65%-a 15 és 64 év közötti, a többiek ennél idősebbek. Svédország Észak-Európa legnépesebb országa. Svédország azon országok közé tartozik, ahol a legmagasabb a várható élettartam, átlagosan a teljes népesség körében ez 80,5 év.[mikor?] A lakosság nagyrészt az ország déli területein koncentrálódik, így a hatalmas kiterjedésű északi területek népességsűrűsége meglehetősen csekély. Az EU keretein belül definiált NUTS3 zónák így ott hatalmas területre terjednek ki (összehasonlításképpen: a magyarországi NUTS3 régiók három megyét foglalnak magukba, Lappföldön akár egész magyarországnyi területeket). Népességének változása Legnépesebb települések Etnikai megoszlás Manapság Svédország bevándorlási célország, így jelentős számban képviselik magukat a kisebbségek között a régi jugoszláv területekről a háborúk elől menekültek, egyes arab és más muszlim országokból érkezett menekültek. A történelmi közelség és a szoros gazdasági kapcsolatok miatt természetesen nagy számban élnek Svédországban norvégok, dánok és finnek is, azonban ők nem feltétlenül a svéd állampolgárság keretein belül. 2024-es adatok alapján a külföldön születettek legnagyobb részét a szírek és irakiak adják, utánuk következnek a finnek, lengyelek és az irániak. Nyelvi megoszlás Svédországban szintén nem rögzítette jogszabály a hivatalos nyelvet egészen 2009. július 1-jéig, amikor új nyelvtörvényt vezettek be, amely a svéd nyelvet az ország hivatalos nyelveként határozza meg. Van továbbá öt elismert kisebbségi nyelv: számi (lapp), finn, meänkieli, roma (romani) és jiddis. Vallás Az ország a 11. században felvette a kereszténységet és közel 500 éven át a római katolikus vallás volt a legfőbb vallás. A reformáció után, 1593 és 2000 között az evangélikus kereszténység lett a hivatalos államvallás. 2024 végén a svédek 51 %-a tartozott az evangélikus Svéd Egyházhoz. A kereszténység után az iszlám a legnagyobb vallás, de a lakosság nagy része vallásilag inaktív és nem tartozik sehova. Szociális rendszer (a számszerű adatok forrása: CIA factbook Archiválva 2003. december 7-i dátummal a Wayback Machine-ben) Nyugdíjrendszer 1998 és 2001 között a nyugdíjrendszert átalakították államilag kezelt alapokból finanszírozott, kötelező ellentételezéses (PAYGO) rendszerből egy olyan rendszerré, amely a bevételek egy részét alapokba visszaforgatja. Fontos tényező, hogy a jövőben kifizetendő nyugdíjjáradékok jelenleg már a GDP növekedéshez kötöttek, amely fenntarthatóságot eredményez a gazdaság kedvezőtlen alakulása esetében is. A kifizetendő állami nyugdíjjáradékokat egy 18,5% nyugdíjjárulék finanszírozza, amely az állam összes adózott bevételére terhelődik. 2001. január óta a 18,5% két részre van osztva: 16% a jelenlegi járadékokat fedezi, míg 2,5% egyéni nyugdíjalapokba megy. Gazdaság Svédország a 20. század első felében emelkedett a világ gazdaságilag legfejlettebb államai közé. A Világgazdasági Fórum 2009–2010-es listája szerint a világ 4. legversenyképesebb országa. Gazdasága alapját a csúcstechnológiát képviselő iparágak, a kereskedelem és a szolgáltatások képezik. Mezőgazdaság Az ország mezőgazdasága a kedvezőtlen adottságok ellenére is fejlett. Területének csak 6%-a szántóföld, a megművelt földek aránya a 20. század közepétől csökken. Legfontosabb ágazata a szarvasmarhatartás (hús- és tejtermelés). A déli és középső területeken őszi búzát, zabot, cukorrépát, burgonyát termesztenek. A gazdaságosabb takarmánytermesztés, illetve állattenyésztés előtérbe kerül. Az ország 62%-át borítja erdő, ezeknek mintegy fele farmerek tulajdonában van, a többi az államé és az iparvállalatoké. A parasztgazdaságok jövedelmét a fakitermelés egészíti ki. Ipar A korszerű, szakosodott ipar központjai az ország középső és déli részén fekvő városokban vannak: Göteborgban, Stockholmban és Malmőben. Villamosenergia-termelését a víz- és az atomerőművek biztosítják (közel egyenlő arányban). A svéd ipar hagyományos ágazatai közé tartozik a vaskohászat (a világ legjobb minőségű acélját termeli) és a faipar (világhírű ágazata a gyufagyártás). Gépipara (pl. hajó, repülőgép, gépkocsi) a minőségi acélt dolgozza fel. Svédországban három autógyár működik: a Volvo göteborgi székhellyel (kínai (Geely) érdekeltséggel), valamint a Koenigsegg (Ängelholm), és a Scania (Södertälje). A svédek kiemelkedő vasúti gépgyára volt a NOHAB (Trollhättan). A világ élvonalába tartozik a híradástechnika, elektronika (mobiltelefonok, számítógépek, elektronikus rendszerek), az irodagépipar, golyóscsapágygyártás. Az ország méretéhez képest jelentős hadiiparral és repülőgépiparral is rendelkezik. Kiterjedt fenyő- és lombhullató erdőinek fáját, energiában gazdag folyóit hatékonyan értékesíti. Az ország fakitermelésben 11. a világon (2003–2004-ben). Egyike a legnagyobb papírgyártóknak. Természeti erőforrásai jelentősek és változatosak. Ásványkincsei közül legfontosabb a Sarkkörön túli Lappföldön bányászott kiváló minőségű vasérc. Svédországban 2026-ban 92 adatközpont működik, amelyek üzemeltetői között olyan nagy globális technológiai cégek vannak, mint a Facebook (Luleå, 2013), a Microsoft (2021), vagy az Amazon. Az adatközpontok egy részét az éghajlati és környezeti adottságok (vízienergia, kisebb hűtési szükséglet) miatt az ország északi részén hozták létre. Svédország 2025-ben az áram 99%-át tisztaenergia-forrásokból állította elő, amiből a szél- és napenergia aránya (25%), a vízenergia (40%). A fosszilis tüzelőanyagokból származó villamosenergia aránya 1.2% volt. A korábbi "100%-ban megújuló" energia célkitűzést 2023-ban "100%-ban fosszilis mentes"-re módosították, amit 2040-re kívánnak elérni. A nukleáris energia aránya 30%, amit a 2020-as években három atomerőmű állított elő (Forsmark, Oskarshamn, Ringhals). Az elhasznált fútőelemek végső elhelyezésére Södervikenben földalatti tárolóhelyet építenek Külkereskedelem Külkereskedelmi forgalma évtizedek óta többlettel zárul. A kivitel (export) fő tételei: gépek és járművek, vegyi áruk, papíráruk, elektrotechnikai-elektronikai termékek, gyógyszer, acél, nyersvas. A behozatal (import) nagy részét szintén gépek, berendezések, járművek alkotják, továbbá élelmiszer, energiahordozók, vegyipari alapanyagok. Legfőbb kereskedelmi partnerek 2017-ben: Export: Németország 11%, Norvégia 10,2%, Finnország 6,9%, Egyesült Államok 6,9%, Dánia 6,9%, Egyesült Királyság 6,2%, Hollandia 5,5% Import: Németország 18,7%, Hollandia 8,9%, Norvégia 7,7%, Dánia 7,2%, Kína 5,5%, Egyesült Királyság 5,1%, Finnország 4,7%, Belgium 4,7% Közlekedés Korszerű vasút- és közúthálózata az ország központi és déli vidékein a legsűrűbb. Közút A svéd úthálózat 573 ezer km, ebből 2050 km gyorsforgalmi út (2016). Dániával az Øresund híd kapcsolja össze Malmönél. Vasút Vízi Jelentős a tengeri és a belvízi hajózás is. A környező országokba (Dánia, Németország, Lengyelország, Balti államok, Finnország) menetrendszerinti kompjáratok üzemelnek. Fő kikötők: Légi Főbb repterek: Stockholm-Arlanda repülőtér Stockholm-Skavsta repülőtér Göteborg City repülőtér Malmői repülőtér Képek Telekommunikáció Kultúra A svéd kultúrát általában nyugati, konkrétabban északi kultúrának tekintik, fő jellemzői a skandináv kultúrával mutatnak hasonlóságot. Kulturális világörökség Gasztronómia Sport Svédországra a csapatsportok a jellemzőek minden téren. A foci viszonylag jelentős ágazata a sportoknak az országban és a nemzetközi mezőny közepét erősítik a svédek. Kedvelt sportjuk még a floorball, a jégkorong és a téli sportok (síelés, biatlon, curling). A legjelentősebb síverseny a Vasaloppet. Nagyon népszerű sport a tájfutás, melynek Svédország az őshazája. Legnagyobb versenyük az O-ringen, melyen gyakran 10 000 fölötti az indulók létszáma. Népszerűek a váltóversenyek is, melyek közül a Tiomilla (10x10 km) a legnagyobb, amit méltán neveznek a tájfutás Bajnokok Ligájának. Labdarúgás Olimpia Ünnepek (A „zászlózási napok” svéd zászlóval: , a munkaszüneti napok félkövérrel szedve) Jegyzetek Megjegyzések Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Sweden című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Források ↑ Pósán: Pósán László: Skandinávia a középkorban. Debrecen: Debreceni Egyetemi Kiadó. 2012. További információk Komlós Attila: Svédország – tradíció és kreativitás - Hetedhéthatár Magyar külképviselet: Magyar Nagykövetség Archiválva 2008. február 19-i dátummal a Wayback Machine-ben Stockholm; Lásd még: mfa.gov.hu Archiválva 2008. február 15-i dátummal a Wayback Machine-ben Svédország földrajzi térképe Svédország Térkép Kalauz Archiválva 2008. január 14-i dátummal a Wayback Machine-ben Svédország.lap.hu - linkgyűjtemény Svédország képgaléria.lap.hu - linkgyűjtemény Barátságos blog a svéd mindennapokról, magyar nyelven Kapcsolódó szócikkek Magyarország és Svédország kapcsolatai