NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Grillska huset

Grillska huset er en bygning, som ligger på Stortorget 3 i Gamla stan i det centrale Stockholm. Bygninge kan spores tilbage til middelalderen, men i 1649 fik den en gennemgribende ombygning. Huset er senere blevet bygget om og forandret i 1750 og 1914. Fra 1600-tallsombygningen stammer de store afrundede barokgavle samt nogle dekorativt malede bjælkelag. Facadens klassiske lisen-inddeling og en del bevarede interiører fra midten af 1700-tallet. I husets stueetage ligger Grillska Caféet med en udeservering med udsigt mod baggården i Cepheus-karréen. Navnet Grillska huset kommer fra 1600-tallet da slægten Grill købte huset. Familien ejede huset i mere end hundrede år, - det var i denne periode huset fik sit 1700-tallspræg. I 1913 overtog Stockholms Stadsmission huset. Referencer Eksterne henvisninger
Grillska huset

Grillska huset, Stortorget 3, Gamla stan, Stockholm, har anor från medeltiden. Huset ligger vid Stortorget och södra hörnet av Köpmangatan. Historia En genomgripande ombyggnad skedde 1649. Huset har sedan byggts om och förändrats 1750 och 1914. Från 1600-talsombyggnaden härrör de stora och ovanligt mjukt formade barockgavlarna samt några dekorativt målade bjälklag. Fasadens klassiska lisenindelning och en del bevarade inredningar är från mitten av 1700-talet. I husets bottenvåning ligger Grillska Caféet med en uteservering med utsikt mot gården i kvarteret Cepheus. Handelsmannen Anthony Grill (1640-1703), som efterträdde sin fader som riksguardie, köpte huset 1681 och därefter var fastigheten i släkten Grills ägo fram till 1800, då handelshuset Carlos & Claes Grill gick i konkurs. Grillska kontoret upptog större delen av bottenvåningen, men där fanns också en port in på gården från Köpmangatan. År 1912 övertog Stadsmissionen huset. Se även Grillska gården i Uppsala. Källor Externa länkar Officiell webbplats Wikimedia Commons har media som rör Grillska huset.﻿ Släkten Grill i Nordisk Familjebok hos Projekt Runeberg
Grimmareds kirke

Grimmareds kirke er en kirkebygning i Gøteborgs stift i Sverige. Kirkebygningen Stenkirken består af et rektangulært langhus med tresidigt korparti, et sakristi mod nord og et tårn mod vest. Det oprindelige kor blev i 1803 erstattet af et korparti i samme bredde som langhuset. Tårnet opførtes i 1813. Kirken er hvidpudset. Kilder og information Litteratur Våra kyrkor, sidan 539, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Internet Uppgifter från Riksantikvarieämbetets byggnadsregister, Markus Dahlberg 1995-09-13 (Frit materiale, hvor informationerne til denne artikel delvis er hentet) Kungsäters information om kirken Bebyggelseregistret
Grimskär

Grimskär egy kis sziklás sziget a Kalmarsundban, a kalmari vár előtti tengerrészen. Története A korai középkorban a sziget a közeli Kalmar város kivégzőhelye volt. A kivégzettek testét, fejét, esetleg jobbkezét elrettentő céllal karóra tűzték és a szigeten hagyták. A hagyomány szerint a sziget a nevét (magyarul kb. vigyorgó vagy vicsorgó sziklaszirt) is egy karóra tűzött fejről kapta. Az oszlop egyben a hajózható utat is jelezte, illetve a sziklazátonyokra figyelmeztetett. A szigetnek ez a neve az 1534-ben jelent meg a forrásokban. 1611-1623 között a szigeten erődítményt építettek. A kis erőd már az 1611. évi dánok elleni háborúban sikeresen akadályozta a dán flotta mozgását Lars Bubbs ezredes parancsnoksága alatt. 1685-1696 a sziget minden sarkára ágyúkat helyeztek el, majd 1743–1745-ben és 1794–1795-ben tovább fejlesztették, a fából készült ágyúállásokat kőből épültekkel cserélték le. 1822-re a sziget elvesztette hadi jelentőségét és egy világítótornyot helyeztek el rajta. 1943-ban újra katonai szerepet kapott a hely, rajta földalatti erődöt építettek, amelyből a környező vizekben elhelyezett aknák felrobbantását lehetett irányítani. A 11 fős legénység 50 négyzetméteren húzta meg magát. Az aknák a Kalmar és az Öland szigeti Färjestaden között rendszeresen közlekedő komp alatt is ott voltak, természetesen a komp legénységének vagy az átkelőknek a tudta nélkül. A létesítmény a hidegháború alatt is folytatta tevékenységét, feladata elsősorban a svéd vizeket rendszeresen felkereső, azt egyfajta kiképzőterepnek használó szovjet tengeralattjárók észlelése és szükség esetén felrobbantásuk lett volna. A sziget legénysége nyolc, egyenként 200 kg trotillal töltött, a tengerfenékhez rögzített aknát ellenőrzött a környező vizekben. Az állomást 1988-ban zárták be és ekkor engedélyezték újra a sziget meglátogatását a lakosság számára. Kalmar városában továbbra is tartják magukat azok a híresztelések, hogy a szigetet tenger alatti alagút köti össze a szárazfölddel, és ez tette lehetővé a szigeten kiépített katonai poszt titokban tartását évtizedeken át. Források Tájékoztató táblák a kalmari várban (lefényképezve) Grimskärs skans. http://www.sfv.se. (svédül) Statens fastighetswerk (Hozzáférés: 2017. augusztus 26.) Hans Landberg: Grimskär - Kalmarsunds okända hemlighet. http://www.sfv.se. (svédül) Statens fastighetswerk (2004) (pdf) arch További információk Björn Holmberg: Arméns regementen, skolor och staber : [en uppslagsbok] : en sammanställning. Arvidsjaur: Svenskt militärhistoriskt bibliotek (SMB). 1993. 112. o.
Grimskär

Grimskär är en mindre holme i Kalmarsund utanför Kalmar. Tidigare kallades ön Stegelholmen och var sannolikt en avrättningsplats där brottslingar steglades, det vill säga fästes på ett hjul på en påle, i avskräckande syfte. Namnet Grimskär lär komma från ett inseglingsmärke i form av ett grinande huvud på en påle. Grimskärs skans På Grimskär uppfördes 1611–1623 en skans, vilken i kriget 1611 under överste Lars Bubbs befäl verksamt hindrade danska flottans rörelser. Den byggdes ut 1685–1696, då alla hörn försågs med batterier och förstärktes ytterligare 1743–1745. Åren 1794–1795 byttes batterierna av trä ut mot stenkonstruktioner. Anläggningen dömdes ut 1822 och blev därefter en lots- och fyrplats. Skansens skadade murar finns fortfarande kvar. År 1935 blev skansen ett statligt byggnadsminne. År 1943 anlades en underjordisk minstation under skansen. Stationen hade elva mans besättning som samsades på 50 =m². Minorna var utlagda i Kalmarsund och färjan mellan Kalmar och Färjestaden passerade dagligen, besättningen ovetande om denna minering, tills den sista färjan avgick den 30 september 1972, samma dag som Ölandsbron invigdes. Bernt Ohlson var chef för minstationen mellan 1965 och 1985. Minstationen avvecklades 1988. Lots- och fyrplats På holmen uppfördes 1837 en fyr. År 1851 var Nils Gustaf von Heidenstam ansvarig för anläggandet av fyrplatsen Grimskär. Denna byggdes om och ändrades 1865 och 1879 till en kombinerad fyr- och lotsutkik. Lotsverksamheten lades ner 1931. Det gamla fyrtornet och lotsbyggnaderna revs 1941, då en ny fyr i Kalmarsund ersatte den. Källor ”Grimskärs skans”. Statens fastighetsverk. http://www.sfv.se/sv/fastigheter/sverige/kalmar-lan-h/grimskars-skans/. Läst 24 mars 2014. Holmberg, Björn (1993). Arméns regementen, skolor och staber : [en uppslagsbok] : en sammanställning. Arvidsjaur: Svenskt militärhistoriskt bibliotek (SMB). sid. 112. Libris 7796532. ISBN 91-972209-0-6 Landberg, Hans. ”Grimskär - Kalmarsunds okända hemlighet”. Kulturvärden (2004:1): sid. 18-23. https://www.sfv.se/globalassets/kulturvarden-artiklar/2004_01/s18-grimskar_kalmarsunds_okanda_hemlighet.pdf. Läst 24 mars 2014. Svenska Familj-Journalen (Band XIX, N:o 1): sid. 21. 1880. https://runeberg.org/famijour/1880/0025.html. Läst 24 mars 2014. Thunman, Dan (2000). Sveriges fyrplatser: en bebyggelsehistorisk dokumentation av f.d. bemannade fyrplatser anlagda under Lotsverkets tid. Norrköping: Sjöfartsverket. sid. 60, 109–110, 208–209, 319, 337–338. Libris 8380547. ISBN 9186502190 Noter
Grindstugan (Drottningholm)

Grindstugan (chiamata anche Bomstugan) era un edificio con la funzione di corpo di guardia del Castello di Drottningholm Lovön, Stoccolma. Storia L'edificio fu costruito tra il 1846 e il 1847 secondo i progetti dell'architetto Per Axel Nyström ed è Patrimonio mondiale dell'UNESCO dal 1991. L'edificio è un monumento di Stato gestito dal National Property Board. L'architetto ha progettato la struttura in modo che internamente fosse composta da una camera ed una cucina mentre all'esterno è dotata di finestre con vetri disposti in diagonale, grondaie dipinte in modo decorativo e un comignolo merlato che la fa assomigliare ad una piccola torre di difesa. La zona sporgente sopra l'ingresso permetteva di sorvegliare la strada. Il cottage è stato restaurato nel 1990, quando l'esterno ha riacquistato il suo aspetto originale. La facciata invece è stata restaurata nel settembre 2011. Galleria d'immagini Bibliografia Proprietà Nazionale di Grindstugan (in Svedese) Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Grindstugan (Drottningholm)
Grindstugan, Drottningholm

Grindstugan (även Bomstugan) är en tidigare grindstuga på Drottningholms slottsområde, Lovön, Stockholms län. Stugan, som ligger vid lindalléns västra ände, uppfördes 1846–1847 efter ritningar av arkitekt Per Axel Nyström eller möjligtvis av Fredrik Wilhelm Scholander. Grindstugan ingår sedan 1991 i Unescos världsarv. Byggnaden är ett statligt byggnadsminne som ägs och förvaltas av Statens fastighetsverk. Huset hyrs numera ut som sommarbostad. Fram till 1900-talets början kunde Drottningholms slottsområde nås via två tillfartsvägar, dels från nuvarande Ekerövägen och dels via barockparkens norra lindallé. Entrén via lindallén var spärrad av två bommar, en vid Slottsstallet i öst och en vid lindalléns västra slut, inte långt från Cantongatan, därför kallades den senare även Cantonbommen. Här uppfördes 1846–1847 ett litet boningshus för bomvakten. Som arkitekt figurerar dåvarande slottsarkitekten Per Axel Nyström, enligt andra uppgifter var det Fredrik Wilhelm Scholander som ritade huset. Arkitekten gav huset, som innehåller ett rum och kök, ett dekorativt yttre med in- och utvändigt bröstningspanel, diagonalställda fönsterspröjsar, dekorationsmålad takfot och en krenelerad skorstenstopp som påminner om ett litet försvarstorn. Den utskjutande entrédelen gav bomvakten möjlighet till uppsikt över vägen. Stugan restaurerades på 1990-talet, då fick exteriören sitt ursprungliga utseende tillbaka. Fasaden med snickerierna ommålades i september 2011. Referenser Informationstavla på platsen uppsatt av Statens fastighetsverk Statens fastighetsverk om Grindstugan Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Grindstugan, Drottningholm.
Grinneröds kyrka

Grinneröds kyrka är en kyrkobyggnad sedan 2011 i Ljungskile församling (tidigare Grinneröds församling) i Göteborgs stift. Den ligger i Grinneröd i Uddevalla kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan har anor sedan medeltiden och delar av den äldre kyrkan ingår i den nuvarande kyrkan som är byggd 1858–59 av byggmästaren Anton Persson från Bollebygd. Invigningen skedde 7 september 1862. Den gamla kyrkan med medeltida ursprung som samtidigt revs, låg på samma plats, och den hade ett torn från 1700-talets mitt, som fick stå kvar och inkorporerades i det nya kyrkbygget. Kyrkan fick de för tiden vanliga nyklassicistiska grunddragen, men också några för tiden moderna drag, inspirerade av medeltida arkitektur, som exempelvis trappgavlar på tornet, vilket är mycket ovanligt i Bohuslän. Dragen är hämtade från den medeltida kyrkoarkitektur, som finns i Skåne och Danmark, vilket kan förklaras med att arkitekten Axel Nyström tidvis var verksam i Lund. Ursprungligen var avsikten att bygga om den gamla kyrkan, men man bedömde att murarna var så dåliga att de inte skulle klara detta, varför det endast blev tornet som behölls. År 1902 genomgick kyrkan en invändig renovering, som introducerade det för sekelskiftet 1900 typiska dekorativa måleriet, med fältindelningar och schabloner, utfört av M. B. Wallström från Lödöse. Då byggdes också en vid korbåge som markering mellan kor och långhus. Vid nästa större renovering 1942 avlägsnade man sekelskifteskaraktären helt, och anknöt i stället till det klassicistiska formspråket i kombination med kyrkans egen historia där altaruppsats och predikstol från 1600-talet betonades. En sakristia byggdes också till vid den norra sidan, vilket innebar att korpartiet inne i kyrkan kunde renodlas, fritt från den tidigare sakristieavskärmningen. Korbågen från 1902 togs därför också bort. Senare arbeten har inte förändrat denna karaktär. Vid renoveringen 1997 flyttades altaret fram till ett fristående läge. Inventarier Dopfunten av sandsten är från 1600-talets andra hälft. Altaruppsats och predikstol i barockstil snidades på 1600-talet. Referenser Noter Externa länkar Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Grinnsjö domänreservat

Grinnsjö domänreservat är ett naturreservat på Hunneberg i Västra Tunhems socken i Vänersborgs kommun. Reservatet är beläget söder om Bergsjön och Grinnsjön. Natur Jordmånen uppe på berget är mestadels fattig, med undantag för de gamla odlingsmarkerna, där växtligheten är omfattande och rik. Orsaken till att växtligheten är mer omfattande på dessa ställen är att våra förfäders brukning av jorden och boskapens påverkan har bidragit till att jorden har berikats med näringsämnen som gynnar och i vissa fall också missgynnar växtligheten och ekosystemet. Eftersom platsen är belägen i ett relativt skyddat område beläget på ett berg så har människan inte haft intrång på naturen med maskiner och större föroreningar. Eftersom området en gång i tiden har använts som odlingsmark och med årens gång åter vuxit igen till tät skog, så har man försökt att återställa landskapet till odlingslandskap. För att göra detta måste man sakta men säkert avverka skog och växtlighet. När träden försvinner försvinner också det största upptaget av näringsämnen ur marken, vilket gör att det lättare blir för mycket näring i närliggande vattendrag. Området i naturreservatet består mestadels av låglänt odlingslandskap, tät skog, sjöar och våtmark. Skogen kring sjöarna domineras främst av gran, tall och björk som trivs i den näringsrika jorden från de forna odlingslandskapet. Kulturlandskapet i naturreservatet, som de öppna markerna, ängarna och betesmarkerna har tidigare varit täckta med skog, men har öppnats upp av människan. På dessa platser har mycket säregna arter fått tillfälle att i den näringsrika jorden kunna gro och sprida sig. De öppna markerna bidrar även till att solen får mer utrymme och markerna får därför större del med tillförsel av solenergi. Naturreservatet artrikedom och mångfald betraktas som mycket värdefull och säregen. Sjöarna i naturreservatet är under häckningstiden ett häckningsområde för bland annat fåglar som kanadagåsen. Den näringsrika sjön bidrar till god tillförsel av näringsämnen mellan producenter och konsumenterna. Referenser Externa länkar Grinnsjö domänreservat, Länsstyrelsen i Västra Götalands län
Grinstads kyrka

Grinstads kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2010 tillhör Bolstads församling (tidigare Grinstads församling) i Karlstads stift. Den ligger i södra delen av Melleruds kommun. Kyrkobyggnaden Ursprungskyrkan uppfördes någon gång på 1200-talet. Av denna återstår långhusets västra väggar. Vid slutet av 1600-talet förlängdes långhuset åt öster och nuvarande tresidiga kor byggdes. Under 1700-talet uppfördes ett murat vapenhus vid västra kortsidan. 1862 revs vapenhuset och ersattes med nuvarande kyrktorn. I tornets bottenvåning finns vapenhus med huvudingång. En vidbyggd sakristia öster om koret tillkom 1939. Kyrkan har spritputsade ytterväggar och ett skifferklätt sadeltak. Tornet har en fyrsidig lanternin av trä som är klädd med vit locklistpanel. Tornets och lanterninens tak är klädda med plåt. På grund av dåligt lagd grund lutar tornet åt väster. Klockan har en säregen, mycket vacker, dubbel klang. 1890-97 genomgick kyrkobyggnaden en genomgripande yttre och speciellt inre renovering. Inventarier Dopfunt i täljsten från 1200-talet. Höjd 76 cm i två numera sammanfogade delar. Cuppan har längs den övre kanten en bård i spetsflikmönster och något nedanför mitten en tunn repstav. Foten har ett långt skaft, upptill avslutat med en rundstav. Fotplattan har spetsflikornamentik i fyra kretsar. Uttömingshålet i funtens mitt, som har satts igen. Skador har lagats med cement. Altartavlan är målad 1807 av Benjamin Wall och har motivet "Jesus i Getsemane. Predikstolen i rokokostil är tillverkad 1774 av Erik Grund. Ett rökelsekar av brons är från medeltiden. Nuvarande bänkinredning är från 1936. Orgel 1897 byggde Johannes Magnusson, Göteborg en orgel med 9 stämmor på en manual och bihängd pedal. Nuvarande pneumatiska orgel med fasad på läktaren i väster är byggd 1961 av John Grönvall Orgelbyggeri, Lilla Edet. Den har sjutton stämmor och två manualer. Ryggpositivet spelas från Manual I, den har ingen egen klaviatur. Den har en fast kombination, två fria kombinationer och automatisk pedalväxling. Referenser Bergström, Lars (2008). Kyrkor i Karlstads stift inventerade 2002-2005. Del 3, Bengtsfors, Dals-Ed, Färglanda, Mellerud, Vänersborg och Åmåls kommuner. Värmlands museums skriftserie, 0284-3722 ; 34. Karlstad: Värmlands museum. sid. 93-95. Libris 11280681. ISBN 9185224731. https://web.archive.org/web/20100818215922/http://www.varmlandsmuseum.se/1/1.0.1.0/348/Dalsland_.pdf Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 593. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Vidare läsning Dalsland. Bd 1. H. 1, Kyrkor i Sundals härad : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor, 99-0108065-7 ; 34. Stockholm. 1931. sid. 28-47. Libris 19512982. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6879 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Grinstads kyrka.
Grisbackakyrkan

Grisbackakyrkan är en kyrka som tillhör Umeå landsförsamling i Luleå stift och står i stadsdelen Grisbacka i Umeå. Grisbackakyrkan är en samarbetskyrka mellan EFS och Svenska kyrkan. Historia Delar av den nuvarande kyrkan är ursprungligen det missionshus som invigdes år 1936. Grisbackakyrkan invigdes år 1980 av biskop Olaus Brännström och har sedan dess fungerat som en stadsdelskyrka inom Umeå landsförsamling. Kyrktorg och kontor byggdes till 1997. Kyrkorummet renoverades 2008. En fristående klockstapel är från början av 1980-talet. Externa länkar Umeå landsförsamling om Grisbackakyrkan
Grisslinge havsbad

Grisslinge havsbad är ett strandbad i Värmdö kommun belägen mellan Gustavsberg och Hemmesta intill länsväg 222. Badet ligger vid Grisslingefjärden på östra Farstalandet. Badet har en cirka 300 meter lång sandstrand och räknas till ett av Värmdös mest populära friluftsbad. Sandåsen mellan Torsbyfjärden och Grisslingefjärden erbjuder utmärkta sandstränder för bad, som var populära redan vid sekelskiftet 1900. Till badet hör bryggor, omklädningsrum, utedusch och toaletter. Här finns också kiosk, restaurang och konditori. På en stor äng kan man solbada, för andra utomhusaktiviteter finns lekplats, boulebanor och beachvolley. För de yngsta finns också simskola varje sommar. Kommunikationer: Buss 432-440, 474 hållplats Grisslinge. Badet ligger precis vid busshållplatsen. Långtidsparkering finns i nära anslutning till badet intill länsväg 222. Bilder Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Grisslinge havsbad.
Grolanda kyrka

Grolanda kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2006 tillhör Floby församling (2002-2006 Grolanda-Jäla församling och före 2002 Grolanda församling) i Skara stift. Den ligger i sydvästra delen av Falköpings kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan som uppfördes 1759 ersatte en äldre, medeltida kyrka. Delar av denna första kyrkas norra vägg ingår nu i dagens kyrka. År 1863 uppfördes tornet och exteriören fick sitt nuvarande utseende enligt Thor Medelplans ritningar. Kyrkan renoverades 1953, och försågs med nytt golv och elektricitet, samt 1988 då färgsättningen förändrades. År 1918 var kyrkan nära att brinna ned efter ett blixtnedslag, men räddades. Inventarier Altaruppsatsen från 1759 är utförd i fransk barock med inslag av rokoko och har ett altarkrucifix av brons. Altartavlan föreställer Jesus i Getsemane. Predikstolen från 1700-talets mitt föreställer Jesus med evangelisterna. Dopfunten av enkel romansk typ är lika gammal som kyrkan. Några av ljuskronorna är från 1700-talet. Nattvardskalken är ett silverarbete av stockholmsmästaren Kilian Kjellsson. Orglar 1762 byggdes den första orgeln av Johan Ewerhart den äldre i Skara och gjorde tjänst till 1913. Orgeln blev skänkt till församlingen av en överste Hans Henrik Fock (1699-1759) på Höverö fideikommiss, förmodligen genom sitt testamente, och var vid tiden en av de största landsortsorglarna som byggts. 1891 blev ovanstående orgel, efter att i många år nästan varit otjänlig, i grunden renoverad av orgelbyggaren A. P. Kullbom, Broddetorp (idag i Västergötlands län). Den blev försedd med en ny dubbelbälg och två nya metallpipor. Orgeln hade vid tillfället 13 stämmor. Kullbom fick 50 kr. i extra gratifikation på förslag av kammarjunkare Johan Axel Fock (1835-1895) på Höverö fideikommiss (upphört 1969), en släkting till den förre Fock, av kyrkorådet som var mycket nöjda med arbetet. Avsyning gjordes den 30 november 1891 av organisten Johan Robert Hesselblad från Floby. Den nuvarande orgeln med fjorton stämmor byggdes av Smedmans Orgelbyggeri, Lidköping. Okänt årtal men kan varit 1975 då en orgelfasads eventuella borttagande diskuterades i en tidningsnotis. Källor Våra Kyrkor. 1990. sid. 169. ISBN 91-97156108 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Grolanda kyrka.
Grottbergets naturreservat

Grottbergets naturreservat är ett svenskt naturreservat i Södertälje kommun i Stockholms län. Området är även ett Natura 2000-område. Området blev ett Natura 2000-område tack vare förekomsten av klippvegetation på silikatrika bergssluttningar, samt mossarten grön sköldmossa. Reservatet är 5,3 ha stort, varav 0,3 ha vatten. Mitt i reservatet finns en fornborg. Grottberget är naturreservat sedan 1996. Referenser Externa länkar Grottbergets naturreservat - Länsstyrelsen i Stockholms län Grottbergets naturreservat - Södertälje kommun