NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Mellanjärva gravfält

Mellanjärva gravfält är ett forntida gravfält som ligger vid Mellanjärva gård i Solna kommun. Med sina cirka 175 synliga gravar är det ett av Stockholmstraktens största gårdsgravfält. Mellanjärvagravfältet är en del av Ulriksdals naturreservat. Beskrivning Gravfältet ligger på Stockholmsåsens västsluttning och sträcker sig ända ner till nuvarande motorvägen Uppsalavägen. Mellanjärvagravfältet härrör från yngre järnåldern. Vid den tiden stod havsnivån cirka fem meter högre än idag och 150 meter söder om gravfältet fanns då en vik av Östersjön som kallades Frösundet eller Fröfjärden. Troligen användes denna vik som naturhamn. Området vid Mellanjärva var bebott ända sedan cirka 500 e.Kr. och utgör därmed ett av Solnas äldsta kända kontinuerliga bebyggelselägen. Här finns synliga gravar, stensättningar, en skeppsformig grav och högar. När Mellanjärva gård flyttades till sitt nuvarande läge kring sekelskiftet 1800 lade man bebyggelsen i västra sluttningen av Stockholmsåsen och delvis på det gamla gravfältet, då förstördes några gravhögar. Den största gravhögen ligger på Mellanjärvas gårdsområde. Den är 20 meter i diameter och cirka 2,5 meter hög och kallas "Kungshögen". Mellanjärvas gravfält undersöktes första gången 1810. År 1925 deltog den arkeologiintresserade Gustaf VI Adolf (då fortfarande kronprins) i utgrävningar på platsen. Vid utgrävningar har fynd påträffats från vendeltiden och vikingatiden. När Uppsalavägen breddades 1979 undersöktes 17 gravar. Man hittade bland annat keramik, spelbrickor, kammar av ben, nitar, spikar, glaspärlor och pärlor av brons. I en av gravarna fann man en del av ett förgyllt bronsbeslag som föreställer ett djurhuvud. Panorama Källor Stockholms läns museum: Mellan- eller Nederjärva. RAÄ:s fornsök: RAÄ-nummer Solna 18:1. Informationstavla på platsen. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mellanjärva gravfält.
Mikaelskyrkan, Boden

Mikaelskyrkan är en kyrkobyggnad i tillhörande Överluleå församling belägen i byn Hamptjärnmoran väster om Boden i Bodens kommun. Mikaelskyrkan är tänkt att fungera som ett allaktivitetshus. Kyrksalen invigdes den 18 oktober 1987 av biskop Gunnar Weman. Vid altaret i kyrksalen finns ikoner utförda av Uno Öhlund. En klockstapel med kyrkklocka skänktes år 2000. Externa länkar Mikaelskyrkan, Svenska Kyrkan i Boden
Moghults naturreservat

Moghult är ett naturreservat i Tranemo kommun i Västra Götalands län. Området är skyddat sedan 1955 och är 4 hektar stort. Det är beläget öster om Tranemo mellan Nittorp och Grimsås. Reservatet består av två områden med gammal skog. Det ena området ligger som en ö omgiven av kärr- och mossmarker. Det andra består av sumpskog. Båda områdena består av skog med mycket gamla granar och tallar. Kol- och sotrester under mosstäcket vittnar om gångna tiders tjärbränning. Den upphörde omkring 1830. Marken täcks på flera håll av mjuka lav- och mossmattor. Där finns kuddar av falsk vitmossa. Där växer orkidén knärot, mattlummer och myrlilja. Reservatet förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Moghult, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Museiparken, Djurgården

Museiparken är ett område med en grupp museer och en busshållplats med samma namn på Norra Djurgården i Stockholm. Parkens museer har upp till en miljon besökare årligen. Tillsammans med Evenemangsparken Södra Djurgården utgör Museiparken en av Stockholms stora turistattraktioner. Beskrivning Museiparken sträcker sig längs Djurgårdsbrunnsvägens södra sida och gränsar till Djurgårdsbrunnsviken. På platsen arrangerades Stockholmsutställningen 1930 och efter utställningen började här uppföras flera museer. Det första på platsen var Tekniska museet som stod färdigt 1936 följt av Sjöhistoriska museet som öppnade 1938. Åren 1976 till 1978 tillkom byggnaden för Etnografiska museet som ligger mittemot Tekniska museet, mellan dem går Museivägen. År 2002 utlystes en arkitekttävling för att inom ett parkområde (Museiparken) förena de befintliga institutionerna. Tävlingen vanns av Andersson Jönsson Landskapsarkitekter. År 2007 etablerades Riksidrottsmuseet och Polismuseet i militärens gamla byggnader. I Museiparken finns flera restauranger och serveringar, bland dem Villa Källhagen med rötter från 1700-talet. Strax nordost om Museiparken står Kaknästornet. För att förbättra tillgängligheten för gående och cyklister mellan Norra och Södra Djurgården föreslås en ny gång- och cykelbro över Djurgårdsbrunnsviken, som skall förbinda Evenemangsparken med Museiparken. Bron beräknas bli färdig år 2016. Museer i Museiparken Se även Dragongården Källor Stockholm projekt: Museiparken, Norra Djurgården 1:1 och Djurgården 1:1. Detaljplan för ny gångbro över Djurgårdbrunnsviken. Olof Hultin; Ola Österling; Michael Perlmutter (2002) [1998]. Guide till Stockholms arkitektur. Stockholm: Arkitektur Förlag. sid. 202. Libris 8465772. ISBN 91 86050‐58‐3 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Museiparken.﻿
Mångsbodarnas naturreservat

Mångsbodarna är ett naturreservat i Älvdalens kommun vid Mångsbodarna. Det innehåller omkring 150 år gamla arbetsplatser, med vattendriven skvaltkvarn, sågverk och hyvleri från fäbodkulturens dagar. Bilder Referenser Länsstyrelsen Dalarna, Mångsbodarna
Mårtensröds naturreservat

Mårtensröd är ett naturreservat i Naverstads socken i Tanums kommun i Bohuslän. Redan 1946 avsattes området som Domänreservat. Det ombildades till naturreservat 1996 och är 2 hektar stort. Reservatet är beläget nordöst om Östad vid sjön Södra Bullaresjöns östra strand. Reservatet består är en sluttning ner mot sjön och en ravin i lövskogsmiljö med rik flora. I området rinner två bäckar. Björk, ek och al dominerar och i vissa partier hassel, brakved, hägg och olvon. Där finns även inslag av asp, ask, lönn, oxel, tall. Flera av lövträden är grova och gamla. På marken växer bland annat blåsippa, stinksyska, trolldruva, dvärghäxört, lundgröe, skogssallat och lundbräken. Naturreservatet förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Mårtensröd, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Möckelsnäs naturreservat

Möckelsnäs är ett naturreservat i Älmhults kommun i Kronobergs län. Reservatet är skyddat sedan 2014 och omfattar drygt 13 hektar. Det är beläget 2 kilometer sydväst om Stenbrohults kyrka, strax söder om Möckelsnäs herrgård. Det är ett lövskogsområde där ek är det dominerande trädslaget. Tillsammans med naturreservatet Kronan utgör området den yttersta delen av en halvö i sjön Möckeln. Naturreservatet Möckelsnäs består av två delområden som båda utgörs av lövskog som är det som utmärker området. De gamla träden är hemvist för sällsynta kryptogamer och skalbaggar. Utöver ädellövskogen finns det strandskog med al, björk, asp och vide. Ovanliga arter som hårklomossa och ekbrunbagge förekommer i reservatet. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Möckelsnäs
Mölleryds naturreservat

Mölleryd är ett naturreservat i Ronneby kommun i Blekinge län. Området är skyddat sedan 1982 och omfattar 22 hektar. Det är beläget nordost om Ronneby och består av en 3 km lång ryggformad rullstensås som sträcker sig i nordsydlig riktning. Denna Möllerydsås är en del av Johannishusåsarna. Åsen är skogklädd och omges av åker, betesmark och barrskog. Den södra delen är flack och glest bevuxen med tall. Norrut blir åsen högre. På den östra sidan växer blandskog av ek och gran. En del ekar är vidkroniga och vittnar om ett tidigare mer öppet landskap. I söder gränsar området till Tallets naturreservat och i öster ligger Johannishus slott och naturreservaten Johannishus åsar och Gise Höna. Referenser Länsstyrelsen, naturreservat Mölleryd
Mörttjärns naturreservat

Mörttjärn är ett naturreservat i Melleruds kommun i Dalsland i Västra Götalands län. Området är skyddat sedan 2007 och är 27 hektar stort. Det är beläget 9 km väster om Mellerud, i anslutning till samhället Dals Rostock. I terrängen finns omväxlande fristående kullar och branter med små bergsstup. Skogen inom området är av typen ängsgranskog. Den domineras av gran men har ett stort inslag av löv och ett örtrikt fältskikt. Lövinslaget består av en hel del lövbuskar som hassel och skogstry samt lövträd som asp, ek, sälg, lönn, björk och rönn. I fältskicktet är de vanligaste växterna blåsippa, harsyra, bergslok och vispstarr. Där finns även örter som vätteros, skogsbingel, sårläka och myskmadra. Andra rödlistade växter som förekommer är uddbräken, strävlosta och skogssvingel. Det närbelägna sanatoriet stod färdigt 1911 och kallades Kroppefjälls sanatorium. Det har sedan i omgångar byggts till och ändrat inriktning. Verksamheten har satt sin prägel på närområdet, med uppförda monument och parkmiljöer. Naturvårdsförvaltare är Melleruds kommun. Referenser Externa länkar Mörttjärn, Länsstyrelsen i Västra Götalands län
Nasta marmorbrott

Nasta marmorbrott är ett marmorbrott och kommunalt naturreservat i Örebro kommun, i Glanshammarstrakten. Reservatet inrättades 2010 och består av ett vattenfyllt kalkbrott och dess omgivningar. I Nasta marmorbrott har marmor brutits fram till 1970-talet. Det finns ett stråk av urbergskalk med sträckning mellan Axberg i väster till Lillkyrka öster, där marmorbrytning har varit lönsam. När brytningen hade upphört började det växa skog i området. Arter som är kalkberoende förekommer här, till exempel den fridlysta och rödlistade växten hällebräcka som bara finns i Sverige och Norge. Växten är beroende av de kala hällar som uppstått vid marmorbrytningen. Andra arter som förekommer är fältgentiana, jungfrulin, slåtterblomma och strandbräsma och orkidéerna skogsknipprot och purpurknipprot. I områdets fauna märks större vattensalamander. Reservatet omfattar 1,7 hektar. Referenser
Pestbackens naturvårdsområde

Pestbacken är ett naturvårdsområde (sedan 1998 likställt med naturreservat) i Bromölla kommun i Skåne län. Området är skyddat sedan 1988 och är 8 hektar stort. Det är beläget söder om Gualöv och består av en sanddyn, 5-10 meter hög och cirka 600 meter lång. Sanddynen har bildats genom flygsandsdrift på 1600-talet efter det att skog avverkats. Numera är området bevuxet med tallskog och i fältskiktet växer bland annat linnea, spindelblomster, ryl och grönpyrola. Ungefär 200 meter norr om sanddynen finns en pestkyrkogård från 1700-talet som antas ha gett namn åt området. Källor Länsstyrelsen naturvårdsområde Pestbacken
Norrsånna lövskog

Norrsånna lövskog är ett naturreservat i Edshults socken i Eksjö kommun i Småland (Jönköpings län). Reservatet omfattar 18 hektar och är skyddat sedan 2007. Området är beläget sydost om Eksjö vid sjön Mycklaflons norra strand och består av en gammal lövskogsbevuxen slåtteräng. Skogen består mest av ek, asp och björk. Floran är rik med bland annat blåsippa, vitsippa, blåklocka, liljekonvalj, ängskovall, gullviva, smörboll, humleblomster, midsommarblomster, tjärblomster, solvända och rödven. Naturreservatet betas årligen. Källor Norrsånna lövskog, Länsstyrelsen i Jönköpings län
Nynäs naturreservat, Aneby kommun

Nynäs är och ett naturreservat i Aneby kommun i Jönköpings län. Reservatet omfattar 26 hektar och är skyddat sedan 2008. Området är beläget 3 km norr Haurida kyrka och består av barr- och lövblandskog samt igenväxt hagmark. I söder gränsar naturreservatet till sjön Ruppen. Terrängen i området är kuperad med bergknallar och branter. På bergkrönen växer gammal tallskog och i branter och sluttningar växer gran. Nere vid sjön växer lövskog. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Nynäs
Pagelsborgs naturreservat

Pagelsborg är ett naturreservat i Ronneby kommun i Blekinge län. Området har varit skyddat sedan 1982 och är 1,5 hektar stort. Det är beläget söder om Bräkne-Hoby och består av en 400 meter lång grusås. Den ligger i en dalgång med öppet odlingslandskap som sträcker sig ut till havet vid Järnavik. På åsen växer en del grova ekar samt lindar och björkar. På torrängen växer bland annat backsippa, solvända, gråfibbla och backtimjan. Fornlämningar från järnåldern finns på åsens sluttning mot östern i form av resta stenar och en rektangulär stensättning. På åsens krön går en äldre markväg. Strax intill i norr ligger Pagelsborgs gård. Naturreservatet ingår i EU:s ekologiska nätverk, Natura 2000. Referenser Länsstyrelsen, naturreservat Pagelsborg
Persgärde naturreservat

Persgärde är ett naturreservat i Hällaryds socken i Karlshamns kommun i Blekinge. Reservatet är skyddat sedan 1996 och omfattar 58 hektar. Området är beläget norr om Hällaryd och bildar tillsammans med naturreservaten Östra Kvallåkra och Kvallåkra ett stort sammanhängande naturskyddat naturskogsområde. Naturreservatet är uppdelat i två skiften på ömse sidor om länsväg 631. Den södra delen vid Norra Öllesjön är sommartid betad. Den norra delen som når upp till Svartsjön består till stor del av äldre bok- och ekdominerad ädellövskog. Där finns gamla träd, högstubbar och lågor som bidrar till biologisk mångfald. Reservatet innefattar även en liten del av den lilla sjön Svartagyl. Naturreservatet ingår i EU:s ekologiska nätverk, Natura 2000. Referenser Noter Webbkällor Persgärde, Länsstyrelsen i Blekinge län
Petersburg, Hedemora

Petersburg är ett vattenverk vid sjön Hönsan i Hedemora i Dalarnas län som varit i drift sedan 1896. Vattenförsörjningen sker genom grundvattenuttag i Badelundaåsen. Verket ägs och drivs av det kommunala bolaget Hedemora Energi. Sedan kommunfullmäktige i Hedemora kommun 2020 beslutade att lägga ned ett antal mindre vatten- och reningsverk i kommunen får cirka 10 000 kommuninvånare sitt vatten från vattenverket i Petersburg. Anläggningen består av ett antal byggnader som tidigare även inhyst en ångkraftstation och vaktmästarbostad. Byggnaderna förvaltas numera av hembygdsgården Hedemora gammelgård. Historia Hedemoras vatten- och avloppsnät invigdes 4 juni 1896. Vattenverket i Petersburg fick 1903 sällskap av en koldriven ångmaskin som genererade ström. Strömmen drev i första hand pumparna som tog upp grundvatten ur Badelundaåsen (ursprungligen togs dock vattnet ur Hönsan) och överskottet levererades till de som hade råd att vara uppkopplade mot detta kraftverk. I början av 1900-talet levererade Petersburg ström till stadens 20 båglampor à 12 ampere och ett 40-tal glödlampor à 32 normalljus (cirka 31 candela). Utöver detta drevs sju motorer, däribland vattenverkets pumpar, med en sammanlagd effekt på 32 hästkrafter. I staden fanns också 1 500 vanliga glödlampor, främst i hushållen, som också fick ström från Petersburg. Petersburg kompletterades 1906 med ett litet vattenkraftverk i ån vid Katrinedal i stadens södra ände. Båda dessa kraftverk kunde dock ersättas med ström från Älvkarleby när transformatorstationen norr om Hönsan (Elkyrkan) togs i drift 1917. Referenser Tryckta källor Gehrman, Thorvald; Nathorst-Böös, Ernst (1968). Liten stad 1900: Hedemora. Stockholm: Beckman. Libris 8081097 Maria Björkroth (1996). ”Han kom med järnvägen - Om Hedemoras modernisering och Karl Trotzig”. i Isacson, Maths (red.). Hedemora: folk och bygd. Hedemora: Gidlund. Libris 7668587. ISBN 91-7844-236-2 (inb.) Noter
Prästamarkens naturreservat

Prästamarken är ett naturreservat i Karlskrona kommun i Blekinge län. Reservatet är skyddat sedan 2007 och omfattar 33 hektar. Det är beläget inom östra delen av Karlskrona tätort. Prästamarken utgörs av några skogklädda kullar, omgivna av odlad mark och bebyggelsen i Lyckeby. Där står gamla grova ekar och bokar med vida kronor som vuxit upp när området betades. Ovanliga arter som ekticka och skillerticka växer på de gamla träden. På marken blommar bland annat blåsippa, vitsippa, smånunneört och tandrot. De båda klättrande växterna murgröna och kaprifol förekommer. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Prästamarken Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Prästamarkens naturreservat.﻿
Radiobilarna, Liseberg

Radiobilarna är en åkattraktion i nöjesparken Liseberg i Göteborg. De första radiobilarna hade premiär på Liseberg redan 1927, men den nuvarande varianten premiärkördes 2010. Bilarna har haft olika utseende genom åren, men av de nuvarande 36 bilarna är fem stycken målade som polisbilar och resten med olika dekaler med reklam för olika radiostationer. På bilderna från 2006 nedan kan man se dem målade som veteranbilar. Bilarna har bytts ut 6 gånger sedan radiobilarna kom till Liseberg år 1927. Radiobilarnas historia Den första versionen av radiobilarna stod placerad i den södra delen av parken, men flyttades 1933 till den plats där Farfars Bil står idag. 1970 revs radiobilarnas bana eftersom den var sliten och en ny bana byggdes på samma plats. I samband med bygget av Storgatan, Sverige år 1988 revs radiobilarnas bana ännu en gång. En ny bana byggdes som placerades öster om Mölndalsån på området Å Andra Sidan. Radiobilarna fick sin nuvarande placering 1998 när de flyttades till Storgatan och bytte plats med Polketten. Bilder Se även Tuta & kör Källor ”Radiobilarna”. Liseberg. http://liseberg.se/sv/hem/Nojesparken/Attraktioner/Radiobilar-/. Läst 23 april 2013. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Radiobilarna, Liseberg.
Raftöns naturreservat

Raftöns naturreservat är beläget i Tanums socken i Tanums kommun i Bohuslän. Området är skyddat sedan 1973 och omfattar 1 hektar. Det är beläget nordväst om Tanumshede och består av södra spetsen av halvön Raftö. Området är bevuxet med tallskog som flerstädes sträcker sig endast något tiotal meter från själva strandlinjen. Från en kal bergrygg i nordväst sluttar området öster- och söderut. Området har ett stort värde ur landskapsbildssynpunkt och stränderna utnyttjas för friluftsbad och sportfiske. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Det förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Externa länkar Raftön, Länsstyrelsen i Västra Götalands län
Ranebo lund

Ranebo lund är ett naturreservat i Jörlanda socken i Stenungsunds kommun i Bohuslän. Området är skyddat sedan 1996 och omfattar 26 hektar. Det är beläget öster om Jörlanda, strax söder om Ranebo naturskog och består av ett lövskogsområde. Området avsattes som Domänreservat redan 1945 och är beläget inom Svartedalen. En relativt rik förekomst av kalkspat i gnejsgrunden möjliggör den rika lundvegetationen och lövskogsområdet. Vegetationen har även gynnats av ett skyddat läge och riklig bevattning från källor och bäckar. Den mullrika och bördiga jordmånen tillsammans med ett gynnsamt läge har skapat en av länets rikaste botaniska lokaler. Inom området har man noterat ett par hundra kärlväxter t.ex. häxört, ramslök, sårläka, myskmadra, underviol, lundviol, nästrot, skogssvingel och storgröe. En hög luftfuktighet bidrar till att området är rikt på lavar t.ex. örtlav, lunglav och mussellav. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000 och förvaltas av Västkuststiftelsen. Bilder Referenser Källor Ranebo lund, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ranebo lund.
Ranebo naturskog

Ranebo naturskog är ett naturreservat i Jörlanda socken i Stenungsunds kommun i Bohuslän. Området är skyddat sedan 2001 och omfattar 245 hektar. Det är beläget öster om Jörlanda, strax norr om Ranebo lunds naturreservat och består av ett barr- och ädellövskogsområde. Det är beläget inom Svartedalen, ett stort skogsområde mellan Kungälv och Stenungsund. Ranebo naturskog ligger i sydöstra delen av Stenungsunds kommun. Runt Ranebo och Stora Holmevatten växer äldre barrskog, ädellövskog på rik mark och en rad skyddsvärda hotade arter. Skogarna är rika på gammal och torr ved med många lågor, torrakor och orörda småmiljöer. En rad rödlistade och mindre vanliga svampar som kräver död ved som substrat t.ex. gransotdyna, gräddporing, jättemusseron, mussellav, spinnfingersvamp och veckticka. I området trivs tjäder, orre, järpe, sparvuggla, spillkråka och mindre hackspett. Reservatet gränsar till sjön Kråkevatten. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000 och förvaltas av Västkuststiftelsen. Bilder Referenser Källor Ranebo naturskog, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ranebo naturskog.
Rannebergets naturreservat

Ranneberget är ett naturreservat i Melleruds kommun i Dalsland i Västra Götalands län. Reservatet är skyddat sedan 1994 och 86 hektar stort. Det ligger sydväst om Åsensbruk och är ett kuperat område med blandskog och ädellövskog. Terrängen inom området är starkt kuperad med djupa klyftor, lodräta stup och blockiga rasbranter. Det är den sydöstligaste delen av Lianefjället. Där finns trädslag som ask, ek, lind, lönn och alm. Även barrskog förekommer. Bergryggen är till stor del uppbyggd av kloritsten och breccia, vilka båda är lättvittrade och näringsrika bergarter. Här har utvecklats en sällsynt rik och intressant flora. Exempel på hotade arter som finns här är idegran, uddbräken, hällebräcka, örtlav, jättelav och gytterlav. Området är viktigt för de utrotningshotade fågelarterna vitryggig hackspett, stenknäck och nötkråka. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000 och förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Ranneberget, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Reveludden Nature Reserve

Reveludden Nature Reserve (Swedish: Reveluddens naturreservat) is a nature reserve in Stockholm County in Sweden. The nature reserve covers a sandy peninsula in the Baltic Sea with beach meadows and a shallow coastline. It is an important habitat for migratory birds who rest here between July and September. The coastal meadows also provide a habitat for several unusual plants, including Gentianella uliginosa, sea thrift, Centaurium littorale, sea plantain and sea kale among others. References
Reveluddens naturreservat

Reveluddens naturreservat ligger längst i söder på Torö i Torö socken i Nynäshamns kommun i Stockholms län. Naturreservatet bildades år 1966 (reviderad 1995) och omfattar en areal av 10 hektar, därav 7,3 hektar land. Markägaren är enskild och reservatsförvaltare är länsstyrelsen i Stockholms län. Hela reservatet är numera ett Natura 2000-område. Reveluddens naturreservat omfattas av den nordvästra spetsen av Örenhalvön, som sedan år 2008 till största del tillhör Örens naturreservat. Läge och syfte Reveludden naturreservat ligger längst i nordväst på Örenhalvön och gränser mot södra Svärdsfjärden respektive norra Krabbfjärden. Infarten sker från väg 528 mittemot Herrhamra gård. För att kunna nå Reveludden naturreservat passera man först genom Örens naturreservat. Där går en cirka 700 meter lång bilväg (Örenvägen) och vid reservatet finns en mindre parkeringsplats. Enligt länsstyrelden är syftet med naturreservatet ” att bevara ett vackert och intressant strandområde som är ovanligt för länet och som är av betydelse från naturvårdssynpunkt, särskilt för fågellivet och för den skyddsvärda floran”. Naturen Reveludden är liksom hela Örenhalvön uppbyggd av en isälvsavlagring. Reservatets sydöstra del består av ett mindre skogsparti med talldominerad barrskog. Fortsätter man längre västerut når besökaren en i det närmaste trädfri sandudde med långgrunda stränder. Här trivs jungfrulin, solvända och strandvial. I de långgrunda vattenområden märks vadarfåglar som myrspov, kustsnäppa, spovsnäppa och småsnäppa. Strandängen på Revelsudden betades fram till 1930-talet och fick därefter växa igen, men numera hålls den öppen genom slåtter. Eftersom Ören och Reveludden är Södertörns sydvästligaste utpost kan man se stora ansamlingar av flyttfåglar, speciellt under hösten när de så långt som möjligt följer fastland innan de tvingas flyga över öppet hav på sin resa söderut. Vintertid rastar stora skaror alfågel, vigg och storskarv utanför udden. Bilder Källor Reveludden, Länsstyrelsen i Stockholms län Visit Nynäshamn: Ören och Reveludden. Informationstavla på platsen. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Reveluddens naturreservat.