NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Charlottendal, Gröndal

Charlottendal är ett gammalt torp och sedermera sommarnöje från 1780-talet vid Gröndalsvägen 9-11 i stadsdelen Gröndal i Stockholm. Här finns idag några byggnader som är blåmärkta av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att de bedöms ha "synnerligen höga kulturhistoriska värden". Beskrivning Charlottendal var en av flera mindre gårdar och torp som 1779 avsöndrades från Hägerstens gård och omvandlades till små herrgårdsliknande sommarnöjen. Bland dem fanns även Lövholmen, Nynäs, Blommensberg, Stora Fågelsången och Ekensberg. Fastigheten är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm. Gårdarna Charlottendal och Stora Fågelsången ligger fortfarande kvar på sin ursprungliga plats. Torpet "Charlottendal" hette under Hägerstens gårds tid "Ludikulla" och var tidvis en krog. Det köptes på 1780-talet av kryddkramhandlare Anders Keysner och fick namnet Charlottendal efter hans maka. Den timrade huvudbyggnad med brutet tak, som han lät uppföra, finns fortfarande kvar vid infarten till Gröndal från Liljeholmen. Från 1916 ägdes fastigheten av Stockholms stad och förföll successivt. Malmgården förvärvades i mitten av 1940-talet av storbyggmästaren Olle Engkvist som lät rusta upp Charlottendal efter ritningar av arkitekterna Backström & Reinius. Olle Engkvist bodde med sin hustru Signhild på Charlottendal från 1947 till strax före sin bortgång 1969. I trädgården placerade Engkvist skulpturer av Stig Blomberg och Carl Milles, bland annat en kopia av Milles Två vildsvin. De Två vildsvinen såldes 2019 av Olle Engkvist stiftelse på Bukowskis auktion för 4,2 miljoner SEK. Olle Engkvist hade inte långt att gå till sina byggplatser i Gröndal, bland annat de omtalade Terrasshusen och Stjärnhusen, även de ritade av Backström & Reinius. 2020 såldes Charlottendal till några Gröndalsbor och några från Södermalm. Bildgalleri Referenser Källor Henrik Poppius (2023). Olle Engkvist : folkhemmets storbyggmästare. Stockholm: Carlssons. Libris gx7qdkp6dgwt594g. ISBN 9789189826014 Stockholmskällan Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Charlottendal, Gröndal.
Charlottendal, Huddinge kommun

Charlottendal är ett torp vid Mörtsjöns strand i Huddinge kommun. Det första torpet byggdes under 1700-talets slut och är upptaget första gången i husförhörslängden från 1816 som dagsverkstorp under Balingsta gård. Den förste som bodde vid det gamla Charlottendal var avskedade ryttaren Jonas Wård, född 1744, och hans hustru Maja Stina Olsdotter. År 1834 uppfördes nuvarande byggnad som sommarhus åt ”Landshövdingskan”, dåvarande ägarinnan av Balingsta, Charlotta Salonius, som gav namnet åt torpet. Hon var änka efter landshövdingen Johan af Zellén, till sin död 1824 ägare av Balingsta. 1844 blev det emellertid ett torp för underlydande på Balingsta. År 1910 övergick Charlottendal till Balingsholms gård. Den siste torparen, Albin Vesterberg, flyttade in 1920. Torpets areal var då 8 tunnland jord. Det fanns 2 till 3 kor, 1 häst, 1 gris och några höns. Som bisyssla bedrev man tvätterirörelse. För att dryga ut den smala hushållskassan brukade man här, som på många andra ställen på Södertörn, ta emot smutstvätt från välbeställda stockholmare (se Hagalunds tvätterimuseum). Under 1940-talet lät familjen Hirsch på Balingsholm Huddinge scoutkår disponera Charlottendal. Idag ägs Charlottendal av Huddinge kommun och arrenderas av orienteringsklubben Snättringe SK. För att ligga i Stockholmsregionen är Charlottendal relativt isolerat. Stugan omges av tät barrskog och närmsta väg är vägen till Balingsholms gård 800 meter norrut. Närmsta bebyggelse är radhusen i Balingsnäs. Detta har gjort att Charlottendal har behållit mycket av sin torpkaraktär. Ängar och hagar hålls öppna av betande kreatur från Balingsta gård. Källor ”Torp och gårdar i Huddinge” utgiven av Huddinges Hembygdsförening under året 1999. Torpet Charlottendal Snättringe SK Mörtsjön Huddinge naturguide Huddinge scoutkår Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Charlottendal, Huddinge kommun.
Copper Building

Copper Building kallas kontorsfastigheten Duvan 6 i kvarteret Duvan vid Klara södra kyrkogata 1 på Norrmalm i centrala Stockholm. Byggnaden uppfördes på 1970-talet efter ritningar av arkitektkontoret Malmquist & Skoogh och är grönmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär ”att den representerar ett högt kulturhistoriskt värde och är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt”. Beskrivning På platsen fanns på medeltiden Klara kloster och mellan 1912 och 1964 upptogs hela kvarteret av Klara folkskola som revs 1964. Tomten förblev obebyggd bortsedd från en låg paviljongbyggnad med en OK bensin- och servicestation och nyttjades också som parkeringsplats fram till 1974. Därefter uppfördes nuvarande kontorshus ritat av Malmquist & Skoogh och konstruerat av Harald Elman Ingenjörsbyrå. Byggherre var Klaraduvan AB. Byggnaden karaktäriseras av sin slutna, kubiska volym och sina gedigna kopparfasader vilka gav upphov till smeknamnet Copper Building. Byggnaden har åtta våningar samt en indragen takvåning. Mot den högre belägna Vattugatan i söder är höjden sju våningar med indragen takvåning. Byggnadens fyra hörn är snedskurna, även i takvåningen. Huvudentrén placerades mot norr, vid Klara södra kyrkogata 1. Totalytan ligger på omkring 9 700 m². År 2017 förvärvade KPA Pension Duvan 6 från fastighetsbolaget Mengus. Köpeskillingen offentliggjordes inte, men priset låg sannolikt nära en miljard kronor. Tidigare ägare var Fabege (fram till 2014), Whitehall (fram till 2006) och Drott (fram till 2003). Till större hyresgäster hör för närvarande (2020) Arbetsgivarföreningen KFO, TGIF och Svenska kyrkan. Bilder Se även Svalan 9, grannfastighet till Duvan 6. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Copper Building.
Citytorget

Citytorget är ett mindre torg i norra Kortedala i östra Göteborg, beläget intill Lövåsskolan, numera Förstamajgatans förskola, samt Allhelgonakyrkan och spårvagnshållplatsen med samma namn. Torget och det intilliggande bostadsområdet Adventsparken uppfördes under åren 1955–1957 för Göteborgsbostäder och ritades av G Andreasson vid HSB:s arkitektkontor. Torget omges av ett fyra våningars punkthus, ett trevåningshus och lägre butikslängor. På torget återfinnes bl.a. butiker som: Direkten Citytorget ICA (eller Ovrells Livs) Pizzeria Il Vagabondo Göta Tandvård Atris Frisersalong 11:ans Gatukök Referenser Noter Källor Lönnroth Gudrun, red (2000). Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse i Göteborg: ett program för bevarande. D. 2. Göteborg: Stadsbyggnadskontoret. sid. 224-225. Libris 2901637. ISBN 91-89088-05-0
Clasonska gården

Clasonska gården är en byggnad på Övre Slottsgatan 1 i Uppsala uppförd 1762 som posthus för Uppsala stad. Huset står på grunden av en tidigare kanslibyggnad för landshövdingen i Uppsala län, uppförd 1699 och ritad av Olof Rudbeck d.ä. Postens expedition låg i bottenvåningen och övervåningen var bostad åt postinspektören. På gården fanns vagnshus för postens diligenser. Mellan 1857 och 1873 var Lars Mathias Törngren postinspektör innan postexpeditionen år 1873 flyttades närmare centrum till Östra Ågatan, och huset kom att användas som privatbostad. Den som gett namn åt huset är professor Edward Clason, och gården var i familjen Clasons ägo från 1873 fram till 1965 då den efter ett antal ombyggnader såldes till Uppsala universitet. Från slutet av 1960-talet hyrdes huset av Sida för att inrymma de första utbildningarna av utresande biståndspersonal under namnet "Sidas kursgård". Sida lade ner sin verksamhet 1996, och huset har därefter använts av Uppsala universitet. Lokalerna på andra våningen användes länge för konferenser av det bredvidliggande Akademihotellet under namnet Clasonsalen. Nu (2024) restaureras den anrika byggnaden för att byggas om till "boutiquehotell", en flygel till Akademihotellet, som beräknas öppna under hösten 2025. Referenser Informationstavla på fasaden mot Övre Slottsgatan Noter Externa länkar Bild från Upplandsmuseet
Hässlås kapell

Hässlås kapell är en kyrkobyggnad som tillhör Stafsinge församling i Göteborgs stift. Den ligger i Falkenbergs kommun. Kyrkobyggnad Kapellet uppfördes 1927 efter ritningar av firman A. och C.V. Gustafsson i Borås. Det drivs och förvaltas av Hässlås kapellstiftelse och sköts av frivilliga medarbetare. Byggnaden har stående, ljust målad träpanel och skiffertäckt tak. Plan med ett rektangulärt långhus, separat kor med vidbyggd sakristia och en tornliknande takryttare med reslig spira över långhusets västgavel. Kyrkorummet har ett vitmålat, femfasat tak och vitmålade väggar med rundvälvda fönsteröppningar. Mittgång med fasta bänkkvarter. Koret är avskilt genom en triumfbåge. Inventarier Altartavla i mosaik bestående av en vit häst med en ryttare med segerkrans. Dopfunten, som är flyttbar, är placerad på en träpelare. Den skänktes 1936 till kapellet av syföreningen. Sedan 1994 finns en piporgel på läktaren. Den är byggd 1975 och inköptes begagnad. Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 137. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Våra kyrkor i Stafsinge . Svenska kyrkan. Externa länkar Bebyggelseregistret
Cornelisparken

Cornelisparken är en park i stadsdelen Södermalm i Stockholms innerstad, som ligger vid östra slutet av Mäster Mikaels gata. Den är tillägnad trubaduren Cornelis Vreeswijk och ligger nära Glasbruksklippan i hörnet av Katarinavägen och Renstiernas gata. Den tillkom efter ett beslut i Stockholms kommunfullmäktige och invigdes den 21 juni 2000. I parken finns sedan 2007 en staty föreställande Vreeswijk av Bitte Jonason Åkerlund. Referenser
Courtyard Stockholm

Courtyard Stockholm är ett hotell på Kungsholmen i Stockholm med adress Rålambshovsleden 50. Hotellbyggnaden är en del av den nya bebyggelsen i kvarteret Snöflingan. Beskrivning Hotellet utgör den södra delen av kvarteret Snöflingan och har sin smala gavelsida riktad mot Lindhagensplan. Courtyard är en 11-våningsbyggnad inkluderat takvåning. Huset färdigställdes i början av år 2010 med Skanska som entreprenör och Reflex Arkitekter som arkitekt. Fasadmaterialet består av en blandning av vit avfärgad puts, ljusa stenplattor och glasskivor. Hotellet förfogar bland annat över 282 gästrum, en 370 m2 delbar balsal och en 1000 m2 stor konferensavdelning. Fastigheten ägs av Fastighets AB Balder och verksamheten bedrivs av dotterbolaget SHG Courthotel Lindhagensplan AB som franchise från den USA-baserade koncernen Marriott International. “Courtyard Stockholm” var nominerat till den årliga arkitekturtävlingen Årets Stockholmsbyggnad 2010 som arrangeras av Stockholms stad. Bilder Referenser www.marriott.com Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Courtyard Stockholm.
Culturum

Culturum är Nyköpings kulturhus innehållande Nyköpings stadsbibliotek och konsertsal med 538 platser. Det ritades av Lars Gauffin, Nyréns arkitektkontor och invigdes den 11 februari 1989 av dåvarande kulturministern Bengt Göransson. Byggnaden präglas av modern skandinavisk design där inredningen domineras av ljusa träslag. I Culturum finns även en hörsal (Olrogsalen), en inspelningsstudio för talböcker eller liknande, samt kontorslokaler för bland annat kulturförvaltningen. Konst på Culturum Det finns flera konstverk på Culturum, flera av dessa installerades till invigningen. I foajén finns en bildväv gjord av textilkonstnärinnan Anita Grede som heter: ” I kulturens gathörn". Inne i biblioteket finns väggmålningen: "Insikter – Utsikter" av Harriet Ebeling. Längre in i bokhallen finns konstverket "Järngänget" som är en skulptur, föreställande fåglar, i rakukeramik av Dagmar Änggård. I foajén finns ytterligare två konstverk som tillkommit senare. Ett av dessa är en stor järngrind skapad av Sune Rooth år 1942. Denna har tidigare stått utanför Berns restaurang som tidigare fanns i Nyköping. Sedan 2003 finns ett glasmonument till minne av Anna Lindh. I Culturums ägo finns även Ulf Peder Olrogs piano. Källor Sörmlandsbygden 1990
Curmanska villan

Curmanska villan är en enfamiljsfastighet på Floragatan 3 i Villastaden på Östermalm i centrala Stockholm som uppfördes 1880-81 för Carl och Calla Curman. Fastigheten är en av få kvarvarande fastigheter i villastaden som bevarar atmosfären och intentionerna från den ursprungliga villastaden och ett av de mest tidstypiska byggnaderna för området. Byggnadens arkitektur förenas med trädgården och grönskan runt den. Huset är inspirerad av Karl Friedrich Schinkels arbeten i Berlin och Potsdam och är en fri tolkning av ett romerskt lanthus med ett högt, glastäckt atrium som centralrum. Arkitekt för huset var Fritz Eckert, som ritade byggnaden utifrån ett utkast av byggherren Carl Curman. I Stockholms stadsmuseums inventering från 1984 beskrivs huset som ett av de "finaste exemplen på 1800-talets vurm för renässansens antikinspirerade villa med sin symmetriska rumsbildning kring ett ovanbelyst centralrum eller atrium." Byggnaden blev i slutet av 1800-talet ett centrum för det kulturella sällskapslivet i Stockholm där makarna Curman deltog flitigt. Fastigheten var i familjen Curmans ägo in på 1950-talet. I dag används huset av Thailändska ambassaden. Den stora grannvillan på Floragatan 1 som numera hyser Malaysias ambassad fick sin nuvarande utformning av Ivar Tengbom 1919-1920. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Curmanska villan. Stockholmskällan har media som rör Curmanska villan
Bolagsområdet, Virserum

Bolagsområdet, tidigare Dackestop, är ett kultur- och föreningscentrum i Virserum i Hultsfreds kommun. Det har fått sitt namn efter "Bolaget", Oskar Edvard Ekelunds Snickerifabrik, som hade sina fabrikslokaler där. Historik År 1883 brann snickarmästaren Carl Johan Ekelunds verkstad i byn Blåsmålen i Stenberga. Ekelund flyttade då verksamheten till Virserum. Där fanns möjlighet till vattenkraft och han började tillverka trämöbler på ett fabriksområde vid Virserumsån. På 1970-talet försvann möbeltillverkningen från Virserum och fabriksområdet låg öde under många år. År 1995 var byggnaderna i ett sådant skick, att valet stod mellan att riva eller att totalrenovera. På initiativ av en grupp Virserumsbor påbörjades 1997 renovering av de byggnaderna. En ekonomisk förening bildades med finansiellt stöd från Europeiska Unionen, Arbetsmarknadsstyrelsen, Hultsfreds kommun, Länsstyrelsen i Kalmar län och Regionförbundet. Oskar Edvard Ekelunds Snickerifabriks tidigare fabriksområde omvandlades till Dackestop, ett centrum för kultur och turism, som senare fick namnet Bolagsområdet. Verksamheter På Bolagsområdet finns idag bland andra Virserums konsthall i "Pappershuset", Sveriges telemuseum i den tidigare bonarverkstaden, Virserums möbelindustrimuseum, i det tidigare såghuset, Föreningen Stinsen samt turistbyrå. I området finns också Gillmans smedja. Bildgalleri Källor Upptäck Virserum på egen hand på visithultsfred.se/ Externa länkar Bolagets hembygdsförenings webbplats
Dagsbergs kyrka

Dagsbergs kyrka är en kyrkobyggnad i Västra Vikbolandets församling i Linköpings stift och Norrköpings kommun. Kyrkans äldsta delar är tidigmedeltida, men den har byggts till sedan dess, bland annat tillkom tornet under andra hälften av 1700-talet. Kyrkans gatuadress är Dagsberg 2, 605 91 Norrköping. Äldsta tider Man antar att kyrkberget Dagsberg har varit en forntida kultplats. Första stavkyrkan torde ha uppförts på 1000-talet, från denna epok finns fragment av eskilstunakistor. Äldre är två skilda runstensfragment, av vilka den ena (Ög 146) omnämner fadern Ärkel och sonen Ofrad och den andra en (Ög 145) dagsbergsbo som stupade i Ingvar Vittfarnes härskara österut. Kyrkobyggnaden Under kyrkgolvet finns grundmurar från 1200-talets första årtionden. Denna kyrka ombyggdes på 1300-talet och under 1400-talets andra hälft. Den nuvarande kyrkan byggdes 1777–1779, då stora delar av den medeltida kyrkan revs. Av det forna vapenhuset gjorde man en sakristia, där trappgaveln kan beses exteriört och ett valv interiört. Tornet ritades av byggmästaren Abraham Pousette och färdigställdes 1782. Det nya tornet ersatte ett stentorn sammanbyggt med den medeltida kyrkan och en fristående klockstapel av trä placerad på kyrkogården. Dessa två omnämns på en sockenstämma 1772. I det nuvarande tornet hänger två kyrkklockor. Den större är från 1500-talets andra hälft, blev omgjuten 1790, men om den mindre vet inte mer än att den omgöts 1839. Orgel 1706 repareras en orgel av Johan Agerwall, Söderköping. 1710 lagar samma person orgelbälgarna. 1727 lagas orgelbälgarna ingen av okänd person. 1730 köper man 7 stycken nya skinn till orgelbälgarna och organisten i Östra Stenby församling renoverar orgeln. 1734 förbättrar organisten i Stenby bälgarna. 1773 finns ett uråldrigt positiv med 5 stämmor 1811 bygger Johan Ewerhardt (1760-1847), Stockholm en orgel med 6 1⁄2 stämmor. 1890 bygger E. A. Setterquist & Son, Örebro, en orgel med 8 stämmor med Oktavkoppel och Piano- och Fortekoppel. Orgeln blev avsynad 4 november 1890 av musikdirektör Jonas Fredrik Törnvall i Linköping. Den nuvarande orgeln är mekanisk och byggd 1961 av A. Magnussons Orgelbyggeri, Göteborg. Fasaden är från 1961. Bildgalleri Källor Reby, Arne, Dagsbergs kyrka, Klockrike 1970. Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Antiqvarisk tidskrift för Sverige, andra delen (1867-1869), sid 95, handlar om Dagsbergs kyrka Wikimedia Commons har media som rör Dagsbergs kyrka.
Dagsmosse

Dagsmosse är en mosse belägen vid Alvastra och sydvästra hörnet av sjön Tåkern i västra Östergötland, inte långt från ruinerna av Alvastra kloster och södra änden av Omberg. Liksom resten av Tåkern har Dagsmosse ett mycket rikt fågelliv. Vid torvutvinning i Dagsmosse fann man år 1909 resterna av en samlingsplats från yngre stenåldern, anlagd på en plattform av ris och stockar direkt på mossen, och som efter utgrävningar benämns Alvastra pålbyggnad. Pålbyggnadsboplatsen är den enda i sitt slag i Skandinavien men har många motsvarigheter på kontinenten. Den visar klara spår av boskapsskötsel och sädesodling. Man höll sig också med dubbeleggade stenyxor. Dessa drag tillhör trattbägarkulturen. Keramiken i boplatslagren pekade däremot på ett samband med gropkeramisk kultur. Den gropkeramiska kulturen var en med trattbägarkulturen delvis parallell fångst- och fiskekultur med boplatser vid hav och sjöar. Boplatsen vid Alvastra har först använts av människor med tillhörighet i trattbägarkulturen och senare tagits över av människor inom den gropkeramiska kulturen. År 2012 påträffades nya fynd från äldre stenålder 7 500 till 5 500 år f. Kr. vid Jusseberg i Dagsmosse. Under åren 2017-2020 har utgrävningar utförts. Nu hoppas man på att medel kan beviljas för fortsatta undersökningar. Bland fynden finns en 8 000 år gammal och mycket välbevarad mjärde. I lokalen Dagsmosse Forsby hittades ett snidat nätflöte av furu cirka 9 000 år gammalt. Man har också sett tecken på boplatser. Utgrävningar vid Jusseberg vid Dagsmosse har hittat en mycket välbevarad stenåldersmiljö med välbevarade fynd 7-10 000 år gamla. Kärrtorven i mossen har neutralt ph och har gett förutsättningar för mycket välbevarade fynd av barkgolv, mjärdar, benredskap med kvarsittande eggar av kvarts. Fynden är avsatt i tjocka kulturlager från cirka 1000 år. Platsen var en mindre ö bildad av vass ute i sjön. De goda bevaringsförhållandena i den syrefria miljön har bevarat hyddbottnar av bark. När ytan har fyllts med avfall och rester från aktiviter har man täckt med ny bark. I detta lager hittades människoben som kan vara rester av någon typ av begravningsritual. Mitt i anäggningen fanns härden och det är flera härdar lsagrade ovanpå varandra. Upp till nio olika eldstäder som med C14 daterats till 9000 års ålder. Bara 100 år skiljer äldsta härden från yngsta. Jusseberg är unikt på grund av sina bevarade boplatslager men platsens avfallslager, 2,5 meter tjockt är också bevarat. Torvbrytningen på mossen har pågått i hundra år och har troligen förstört många platser med välbevarade lämningar men nu försöker man rädda en del av informationen med hjälp av ekonomiska bidrag från stifteler och riksantikvarieämbetet. Referenser
Dagstorps naturreservat

Dagstorps naturreservat är ett naturreservat i Höörs kommun. Reservatet består av skogs- och hagmarker med fornlämningar och spår av äldre odlingar. Dagstorpsgården, mitt i reservatet, har dock sitt ursprung i laga skifte 1827 då byinnevånare tvingades flytta ut till utmarkerna från Nötarps by som ligger cirka 1 km norr om reservatet. I området kring Dagstorpssjön och i reservatet finns rester i form av basalt från de vulkaner som var aktiva under jura och tidig krita. Naturreservatet bildades ursprungligen 1970 och var då endast cirka 42 hektar. 1979 utökades reservatet i norr med ytterligare cirka 62 hektar. Dagstorp ingår även i Frostavallens strövområde som har ett flertal vandringsleder i området kring Dagstorpssjön och Vaxsjön. Flora och fauna Skogarna på de högre moränkullarna består av främst bok och ek, i de fuktiga näringsrika svackorna växer al och björk. På de näringsfattigare kullarna med torrängs- och hedvegetation växer arter som blåsippa, gökärt, lingon och ljung. På fuktigare partier finns humleblomster, myskmadra och älgört. Av fåglar finns arter som fiskgjuse, glada, ormvråk, skogsduva och den fridlysta spillkråkan. I Dagstorpssjöns klara vatten finns abborre, björkna, braxen, gädda, mört, sutare och den rödlistade ålen. Den ovanliga tvåfläckade trollsländan finns också i reservatet. Vägbeskrivning Från riksväg 13 strax norr om Höör tar man av mot Frostavallen. Efter cirka 4 km tar man av i T-korset mot Norra Rörum. Följ sedan skyltningen mot naturreservatet som ligger efter ytterligare cirka 4 km på grusvägen, vilken går genom ett ålderdomligt odlingslandskap. Referenser Noter Källor Informationsskylt vid naturreservatet Länsstyrelsen i Skåne län - Dagstorp, läst 2011-03-14 Höörs kommun - Friluftsliv och Rekreation, läst 2011-03-14 Externa länkar Naturvårdsverket Strövområden i Skåne
Dagstorps kyrka

Dagstorps kyrka tillhör Dösjebro församling i Lunds stift. Kyrkan ligger på en kulle 6 kilometer nordväst om Kävlinge. Kyrkobyggnaden Den äldre kyrkan var uppförd under 1100-talet och hade ett runt västtorn som troligtvis tillkommit omkring 1200. Nuvarande kyrka är ritad av Johan Erik Söderlund. Den uppfördes 1861 på samma ställe som den gamla medeltidskyrkan. Kyrkan består av långhus med ett tresidigt avslutat kor i öster. Vid långhusets västra sida finns ett kyrktorn med trappgavlar. Inventarier Dopfunten i sandsten är från 1100-talet. Tillhörande dopfat av mässing är från 1500-talet. Altartavlan med Kristi himmelsfärd som motiv målades av Gösta Nordblad 1937. Orgel 1886 byggde Anders Victor Lundahl, Malmö en orgel med 8 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1937 av Th Frobenius & Co, Lyngby, Danmark och är en pneumatisk orgel. Den har fria kombinationer, registersvällare och automatisk pedalväxling. Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Åsbo Släkt- och Folklivsforskare Västra Karaby pastorat Wikimedia Commons har media som rör Dagstorps kyrka.
Dagstorps mosse

Dagstorps mosse är ett naturreservat i Kävlinge kommun i Skåne län som även är Natura 2000 område. Området är ett av västra Skånes sista kvarvarande rikkärr omgivet av betade fuktängar. Flora och fauna Botaniskt viktiga växter som finns på reservatet är svarttåg samt trubbtåg, blåtåg, torvtåg, axag, stor ögontröst, stor käringtand, fyreggad johannesört, blekvide, rosmarinvide och sandvide. Referenser Länsstyrelsen Skåne