NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vombs kyrka

Vombs kyrka är en kyrkobyggnad som står på en kulle ovanför samhället Vomb. Den tillhör Veberöds församling i Lunds stift. Knappt en kilometer nordost om kyrkan ligger Vombsjön. Kyrkobyggnaden Liksom så många andra skånska kyrkor härstammar Vombs kyrka från tiden omkring år 1200. Av denna ursprungliga kyrka återstår långhuset. Under 1400-talet försågs innertaket med valv. Kalkmålningar tillkom i långhuset under 1200-talet samt senare delen av 1400-talet. År 1871 byggdes kyrkan om och då tillkom bland annat ett trappgavelstorn, ett nytt tresidigt kor och korsarmar. Arkitekten bakom ombyggnaden var Helgo Zettervall. Vid kyrkobyggnadens södra sida stod tidigare en klockstapel av trä. Inventarier Dopfunten är av kalksten och härstammar från 1200-talet och är samtida med ursprungliga kyrkan. Dopfatet av mässing är från slutet av 1500-talet. Predikstolen är från slutet av 1500-talet. På läktarbarriären finns tolv snidade apostlafigurer från 1500-talet eller 1600-talet. Orgel Den nuvarande orgeln byggdes 1870 av Knud Olsen, Köpenhamn och är en mekanisk orgel. Den renoverades 1979 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund. Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Veberöds församling Demografisk Databas Södra Sverige Åsbo Släkt- och Folklivsforskare Wikimedia Commons har media som rör Vombs kyrka.
Vårdnäs kyrka

Vårdnäs kyrka är en kyrkobyggnad i Vårdnäs socken i Linköpings kommun. Den är församlingskyrka i Vårdnäs församling, Linköpings stift. På ett nära avstånd från Vårdnäs kyrka ligger Linköpings stiftsgård Vårdnäs. Kyrkobyggnaden I nuvarande kyrkobyggnad ingår delar av en medeltida kyrka från omkring 1200. Åren 1738-1739 förlängdes kyrkan åt väster. Åren 1763-1765 uppfördes ett kyrktorn i väster av byggmästare Petter Frimodig. Tornet finns ännu kvar. På grund av utrymmesbrist uppfördes nuvarande kyrka 1796 efter ritningar av arkitekterna Casper Seurling och Olof Tempelman. Kyrkan består av ett rektangulärt långhus med rundat kor i öster och torn i väster. Mitt på långhusets norra sida finns en vidbyggd sakristia. Inventarier Dopfunten av mässing tillverkades av Anders Binning vid Norrköpings mässingsbruk och skänktes till kyrkan 1662 av Nils Nilsson (Natt och Dag). Triumfkrucifixet härstammar från omkring 1400. På norra väggen hänger predikstolen som är tillverkad 1798 av Carl Fredrik Beurling från Norrköping. Altartavlan målades av Pehr Hörberg 1802 och dess motiv är Jesu förklaring (Matteus 17:1-13). I kyrkans torn hänger två kyrkklockor. Stora klockan är gjuten år 1774. Lilla klockan är gjuten år 1713, omgjuten år 1929 av Ohlssons klockgjuteri i Ystad. Orglar 1730 byggde Johan Niclas Cahman, Stockholm, ett positiv med sex stämmor. Den utökas 1839 med tre stämmor. 1923 byggde Olof Hammarberg en orgel med tjugo stämmor fördelade på två manualer och pedal.Den nuvarande mekaniska orgeln är byggd 1963 av Jacoby Orgelverkstad. Kororgel Kororgeln, som är tillverkad 1980 av J. Künkels Orgelverkstad, är en mekanisk orgel där alla stämmor är delade. Källor Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Fotnoter Externa länkar Vårdnäs kyrka, Östergötlands länsmuseum Digital hembygdsbok av åk 6 eleverna vid Brokind och Sätra skolor Vårdnäs församling
Vä kyrka

Vä kyrka är en kyrkobyggnad i Vä, fem kilometer sydväst om Kristianstad. Den är församlingskyrka i Vä-Skepparslövs församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Sankta Maria kyrka i Vä byggdes under 1100-talet på kungligt initiativ, och uppfördes i romansk stil. Stenmästaren Regnerus är förknippad med uppförandet av kyrkan. På 1300-talet byggdes ett klocktorn åt söder, vilket blev påbyggt 1604. Kyrkan hade sedan tidigare två torn åt väster, men de hade troligen inga klockor. En utbyggnad åt norr, den så kallade nykyrkan, är från slutet av 1500-talet. Kryssvalven och granitpelarna är från 1200-talet. År 1804 lät man riva den övre delen av västtornen, varefter man byggde ut taket på långhuset ända till gaveln, och kyrkan fick därmed sitt nuvarande utseende. Kyrkoportalen och interiören är rikt smyckade. Några av landets förnämsta målningar från romansk tid finns bevarade i koret. De är troligen målade under 1120-talet, av Vämästaren, och är en av de äldsta bevarade kalkmålningarna i Sverige. Målningarna har en tydlig italo-bysantinsk stil, influerad från Europa på den tiden. Målningarna togs fram vid en restaurering 1963. Kyrkans donatorer är avbildade på triumfbågen. Kung Nils av Danmark räcker fram gåvor på den södra sidan och på norra sidan finns drottning Margareta Fredkulla med en modell av kyrkan i händerna. Däröver syns en bild av kyrkans helgon, jungfru Maria. I korets tunnvalv håller 24 änglar, profeter och apostlar upp ett språkband med texten till lovsången Te Deum. Inventarier Predikstolen i renässansstil är från 1630 och altaruppsatsen i barockstil tillkom 1674. Bänkinredningen från 1700-talet är dekorerad med bibliska motiv av målaren Alexander Jungner. Orgel 1844 byggde Erik Henrik Lysell, Färlöv en orgel med 13 stämmor. 1890 byggde Carl Johannes Carlsson, Virestad en orgel. 1923 byggde M j & H Lindegren, Göteborg en orgel med 14 stämmor. Orgeln flyttades till Mellerud. Den nuvarande orgeln byggdes 1967 av Poul-Gerhard Andersens orgelbyggeri, Köpenhamn och är en mekanisk orgel. Bildgalleri Referenser Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Vidare läsning Bonnier, Ann Catherine; Sjöström, Ingrid (2013). ”En kunglig donation : kormålningarna i Mariakyrkan i Vä”. Kyrkornas hemligheter. Stockholm: Medström. sid. 28-31. Libris 13475437. ISBN 978-91-7329-111-8 Glase, Béatrice; Glase, Gösta (1996). 99 kyrkor : från Skåne i söder till Lappland i norr. Stockholm: Byggförl./Kultur i samarbete med Riksantikvarieämbetet. sid. 16-17. Libris 8377620. ISBN 91-7988-142-4 Græbe, Henrik (1971). Kyrkorna i Vä : Gärds härad, Skåne band III:1. Sveriges kyrkor ; 139. Skåne ; Bd 3:1. Gärds härad. Stockholm: Almqvist & Wiksell. Libris 19512865. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6984 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vä kyrka. Ulla Haastrup: Stifterbilleder og deres ikonografi i danske 1100-tals fresker. Kong Niels og Dronning Margrete Fredkulla malet i Vä Kirke (1121–22) og elleve andre kirker med stifterfigurer (danska)
Väbynäs

Väbynäs är en bebyggelse i Bräkne-Hoby socken i Ronneby kommun i Blekinge län. Orten klassades 1995 som en småort omfattande 19 hektar och med 52 invånare. Efter att inte varit klassad som småort efter 1995 blev den det åter i 2020 års avgränsning Referenser
Vägatjärnen, Jämtland

Vägatjärnen är en sjö i Åre kommun i Jämtland och ingår i Indalsälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Åre kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Väggårdsskogen

Väggårdsskogen är ett naturreservat i Falköpings kommun i Västergötland. Reservatet ligger söder om Falköping, 1 km väster om Brismene kyrka. Det avsattes som naturreservat 2008 och är ett 23 hektar stort äldre orört skogsområde. Området domineras av granskog men det förekommer även tall, asp och björk. Det finns gott om lågor, högstubbar och rotvältor. Inom reservatet finns flera mindre våtmarker och sumpskogar där det växer klibbal och björk. I de västra delarna av reservatet är terrängen blockrik. Vegetationen domineras av trådstarr och ängsull. Där finns även som slåtterblomma och kärrspira. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Väggårdsskogen Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Väggårdsskogen.
Vänersnäs skärgårds naturreservat

Vänersnäs skärgård är ett naturreservat i Vänersnäs socken i Vänersborgs kommun i Västergötland. Reservatet bildades 2002 och omfattar 799 hektar. Det består av ett skärgårdsområde i sjön Vänern, nordöst om halvön Vänersnäs. Området består av skogklädda öar, örtängar, holmar, kala skär och vidsträckta vassområden. Reservatets hällmarker karaktäriseras av mager tall- och granskog. På vissa av öarna växer gammal naturskog med grova träd och det finns gott om död ved. De är rikligt bevuxna med trädsvampar som sälgticka, styvskinn, eldticka och ringmussling. På steniga stränder växer renfana, liten fetknopp, getväppling, ängsskallra, jungfrulin och strandviol. Hällmarkerna har fläckvis mycket artrika och välutvecklade lavsamhällen med olika påskrislavar, renlavar och raggmosslav. Viktiga häckningsplatser finns i de yttre öarna. Där finns fiskmås, gråtrut, skrattmås, havstrut, silltrut, fisktärna, storlom, småskrake, strandskata och drillsnäppa. Naturreservatet förvaltas av Västkuststiftelsen. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Referenser Källor Vänersnäs skärgård, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Värnhemstorget

Värnhemstorget är ett torg och sedan länge en viktig trafikknutpunkt i Malmö, där Lundavägen, Sallerupsvägen, Föreningsgatan och Östra Förstadsgatan möts. Där finns även en busstation (Skånetrafikens stads- och regionbussar) med trafik till bland annat Arlöv, Lund och Staffanstorp. Malmö hade i äldre tider två ”värnar”, förstäder. Dessa var Södervärn utmed Södra Förstadsgatan samt Östervärn utmed Östra Förstadsgatan. Det östra värnet utanför Österport (beläget på nuvarande Drottningtorget) omtalas redan 1582. Namnet Värnhem gavs en större bondgård som låg på hörnet av nuvarande Lundavägen och Sallerupsvägen. Alma Falkman berättar i sina minnen från 1860/70-talen följande: ”Jeppa Andersson, som var mycket förmögen, ägde en lantegendom vid Sallerups- och Lundavägen. När han lämnade ”Skjutsstallsinrättningen” (dåtidens officiella vagnuthyrning i Malmö) flyttade han till det då nybyggda, i villastil uppförda boningshuset här som jämte nyanlagd trädgård låg på själva hörnet av de 2 nämnda vägarna. Då först fick egendomen av Andersson det nu så kända namnet ”Värnhem” och hans egen benämning ändrades nu till ”Jeppa Andersson på Värnhem”.” Utläggningen av Värnhemstorget skedde sent. På en karta från 1898 är utmärkt ett parkkvarter med korsande gångstigar omfattande den västra halvan av nuvarande Värnhemstorget. Året därefter arbetar man på att stadsplaneförändra gatorna Föreningsgatan och Kungsgatan. Den breda Kungsgatan ansluts nu till Östra Förstadsgatan. Själva torget i sitt nuvarande omfång verkar dock ha tillkommit först omkring 1923. Officiellt fastställande av namnet tycks saknas. År 1890 nådde hästspårvägen Värnhem, år 1906 den första elektriska spårvägslinjen, linje 3, och året därpå även linje 1. År 1924 tillkom även linje 6 på sträckan Värnhem - Hohög, vilken år 1937 förlängdes till Östra Kyrkogården. Den sista spårvägslinjen vid Värnhemstorget var linje 3 (Ringlinjen), vilken nedlades år 1964. Med början på våren 1998 byggdes det tidigare hårt trafikerade busstorget om och blev ett renodlat torg. Mellan hösten 2005 och maj 2015 serverade gruppen "Soppa för Värme" (på vinterhalvåret mellan augusti och maj) soppa, bröd, kaffe och kaka på Värnhemstorget lördagar kl. 12:00 - 14:00. De ville skapa en mötesplats för alla människor oavsett bakgrund. Verksamheten är nu avslutad. Vid Värnhemstorget öppnades våren 2009 köpcentrumet Entré Malmö. Ombyggnationen av torget 1998 gjorde torget till en attraktiv skateboardplats. Torgets diabaskanter, höjda scen och jämna kanter skapade goda förutsättningar för åkning. Genom åren har olika insatser gjorts för att förbättra åkningen på platsen. Stenbänkarna på torgets mitt och trappkanterna mot allén installerades i samband med arrangemanget ’Back to Värnhem’ 2014. Skulpturen Lady in the Square av Elexis Sablone pryder torgets scen. Installationernas syfte är att utveckla Värnhemstorget som skateboardplats, likväl som att bidra med sittytor, lekmöjligheter och estetiska värden. Se även Malmö stads spårvägar Källor Noter
Väsby kvarn

Väsby kvarn är en väderkvarn i Vallentuna kommun. Kvarnen uppfördes ursprungligen omkring 1865 och brann ner i mars 2008. En kopia återuppfördes 2018–2019. Genom sitt läge på en liten höjd mellan Vallentuna kyrka och Kvarnbadet utgör Väsby kvarn ett välkänt landmärke. Historik Väsby kvarn var en så kallad holländare, vilket innebar att man istället för hela kvarnhuset bara vred kvarntoppen med sina vingar i önskad vindriktning. Kvarnen hörde till Väsby gård och uppfördes omkring 1865. Den var i bruk fram till 1912. År 1959 fick Vallentuna hembygdsförening kvarnen i gåva, då var den intakt både invändigt och utvändigt. Efter år av förfall inleddes år 2005 en omfattande yttre renovering av hembygdsföreningen, som avslutades i mars 2008. Bidrag kom från kommunen, jordbruksverket och länsstyrelsen. En inre upprustning skulle påbörjas samma år. Men den 30 mars 2008 totalförstördes kvarnen i en anlagd brand. Efter branden återstod bara en del järnrester från kvarnens maskineri. Efter beslut i kommunfullmäktige 2017 återuppbyggdes kvarnen mellan 2018 och 2019. Den nya kvarnen liknar den ursprungliga utvändigt men saknar kvarnfunktioner. Trots avsaknaden av kvarnmaskineri kan vingarna rotera med hjälp av en elmotor. Väsby kvarn återinvigdes 19 maj 2019. Källor Vallentuna hembygdsförening: Väsby kvarn Noter
Västanåhöjden

Västanåhöjdens naturreservat ligger i Nätra fjällskog i Örnsköldsviks kommun och omfattar 261 hektar. Reservatet avsattes 1997, framför allt för att skydda den stora förekomsten av långskäggslav, Usnea longissima, och utökades 2010. Det ingår i EU:s nätverk av skyddad natur, Natura 2000. Historik År 1990 upptäcktes att långskäggslav förekom inom ett avverkningsanmält skogsområde på nordvästra sidan av Västanåhöjden. Området inventerades under några dagar i november 1990 varvid både ett stort antal träd med långskägg och flera andra hotade arter påträffades. Avverkningen stoppades tillfälligt i väntan på en mer omfattande inventering som genomfördes 1991. Det visade sig då att långskäggslav förekom över ett stort område. Som en följd detta avsattes 177 hektar som naturreservat på Västanåhöjden 1997. Reservatet antogs också av regeringen som Natura 2000-område. År 2010 utökades naturreservatet åt sydost så att det nu omfattar 261 hektar. Natur Västanåhöjden når över 430 m ö.h. och är därmed det högsta berget i Nätra fjällskog. Berget är till största delen täckt av skog, framför allt granskog, men är nästan kalt på toppen där det finns ett inslag av hällmarkstallskog. Dimensionsavverkningar har förekommit men skogen har aldrig varit kalavverkad, vilket gör att många arter som lever i gamla granskogar har en fristad här. Inom reservatet finns långskäggslav på minst 200 träd. Andra hänsynskrävande arter som förekommer på Västanåhöjden är bland annat kambräken, stjärntagging, doftskinn, ringlav, tretåig hackspett, lavskrika och tjäder. Två kilometer sydväst om Västanåhöjden ligger Stakamyrans naturreservat som också har en rik långskäggsförekomst. Kultur och friluftsliv Nätra fjällskog var fram till början av 1900-talet fäbodskog för byarna i Nätra socken. På Västanåhöjden finns två gamla fäbodvallar, Västanåbodarna samt de bredvid varandra liggande Sunnansjöbodarna och Lill-Västanåbodarna. Själva vallarna har dock uteslutits ur reservatet. Sunnansjöbodarna och Lill-Västanåbodarna är privatägda medan Västanåbodarna står öppna för allmänheten. Över Västanåhöjden går välmarkerade vandringsleder som vintertid prepareras till skidspår av Nätra GIF. Vissa helger under vintern förekommer fikaförsäljning i Västanåbodarna. Strax söder om Västanåhöjdens topp finns ett vindskydd med milsvid utsikt. Referenser
Regimento da Västernorrland

O Regimento da Västernorrland (em sueco Västernorrlands regemente), também designado pela sigla I 21, é uma unidade de infantaria do Exército da Suécia. Está aquartelado na cidade de Sollefteå, e tem um destacamento de caçadores especiais em Östersund (Jämtlands fältjägarkår), dispondo assim de 2 batalhões de infantaria. O regimento foi reativado após uma decisão parlamentar em 2020 (riksdagens försvarsbeslut 2020). O seu pessoal é constituído por 137 efetivos, incluindo oficiais profissionais, militares em serviço permanente e funcionários civis. Galeria Ver também Forças Armadas da Suécia Exército da Suécia Referências Ligações externas Försvarsmakten - Västernorrlands regemente – I 21
Västra Loitoträsket

Västra Loitoträsket är en sjö i Sorsele kommun i Lappland och ingår i Ume älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,153 kvadratkilometer och ligger 382,1 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Idbäcken. Delavrinningsområde Västra Loitoträsket ingår i det delavrinningsområde (727942-158594) som SMHI kallar för Ovan 727704-158232. Medelhöjden är 379 meter över havet och ytan är 18,2 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Idbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 327 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (77 procent). Avrinningsområdet har 0,99 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 5,4 procent. Se även Lista över insjöar i Sorsele kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Västra Loitoträsket på VISS
Västra Olsträsket

Västra Olsträsket är en sjö i Sorsele kommun i Lappland och ingår i Ume älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,641 kvadratkilometer och ligger 398 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Olsbäcken. Delavrinningsområde Västra Olsträsket ingår i det delavrinningsområde (727296-160425) som SMHI kallar för Utloppet av Västra Olsträsket. Medelhöjden är 412 meter över havet och ytan är 8,47 kvadratkilometer. Räknas de 3 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 43,82 kvadratkilometer. Olsbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 314 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (34 procent) och sankmarker (57 procent). Avrinningsområdet har 0,7 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 8,3 procent. Se även Lista över insjöar i Sorsele kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Västra Olsträsket på VISS
Västra Rödingsjön

Västra Rödingsjön är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,175 kvadratkilometer och ligger 418,3 meter över havet. Delavrinningsområde Västra Rödingsjön ingår i det delavrinningsområde (718611-151831) som SMHI kallar för Utloppet av Malgomaj. Medelhöjden är 385 meter över havet och ytan är 381,56 kvadratkilometer. Räknas de 311 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 3 558,07 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Ångermanälven mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (55 procent). Avrinningsområdet har 105,81 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 27,7 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Västra Rödingsjön på VISS
Walmstedtska gården

Walmstedtska gården är en fastighet på Sysslomansgatan 1 i kvarteret Karin i Uppsala. Historia Bostadshus och uthus började byggas 1855 på uppdrag av professorn Lars Peter Walmstedt. Han dog emellertid innan bygget var färdigt och hans son, professorn Lars Edvard Walmstedt, fullföljde byggnationerna 1859–1860. Denne bodde själv i husets övervåning och hyrde ut den undre våningen till två professorskolleger. I den mindre brygg- och bagarstugan på tomten fanns också laboratorium och mineralkabinett, då både far och son Walmstedt var professorer i geologi och mineralogi. Uppsala stad valde att avstå från att få Lars Edvard Walmstedts hem dokumenterat. Man nöjde sig med bilder från hyresgästen Herman Rydin. Fullständig dokumentation hade annars gått att få av tidigare ägaren, professorskan Walmstedts brorson, majoren C.E. Ljungdahl, vilken med sin familj bebodde fastigheten till 1927. Dennes barn ägde Walmstedtska gården tills de sålde den till Uppsala stad. C.E. Ljungdahl levde till 1975, och ställde sig välvillig till att hjälpa till med inredningen av professorshemmet. Han ärvde 1913 gården och det allra mesta av de walmstedtska inventarierna och samlingarna. Herman Rydins lägenhet En trappa upp i bostadshuset är idag Herman Rydins våning inrymd. Lägenheten är en rekonstruktion av den lägenhet som familjen Rydin hyrde på nedre botten i Walmstedtska gården från 1860. Bostaden är på sex rum och kök och visar ett högborgerligt hem från 1800-talets senare del. Våningen är idag filial till Upplandsmuseet och visas för bokade grupper. Herman Rydin gifte aldrig om sig efter hustruns död vid 33 års ålder, men bodde kvar i hemmet fram till sin död 1904. Det dagliga hushållet och barnen sköttes av husan Lovisa och köksan Gustava. Hemmet är väldokumenterat. Rekonstruktionen av våningen bygger dels på den fotodokumentation som gjordes av fotografen Alfred Dahlgren 1905, dels på bouppteckningar, men framförallt på sonen Herman Rydins memoarer. Källor Ola Ehn: Walmstedtska gården i Uppsala. Utgiven av Upplandsmuseet, Uppsala 1984 Eva Norenhag Estberg: Det Rydinska hemmet i Walmstedtska gården. Utgiven av Upplandsmuseet, Uppsala 1984 Om professorshemmet i Walmstedtska gården på Upplandsmuseets webbplats Noter Externa länkar Bilder på Walmstedtska gården på Upplandsmuseet
Wisby Strand

Wisby Strand Congress & Event Gotland är en konferensanläggning i Visby på Gotland. Anläggningen drivs av NT Management. Den 23 maj 2003 beslutade kommunfullmäktige att uppföra en kongresshall i kvarteret Kasernen i Visby. Kongresshallen, som fick namnet Wisby Strand Congress & Event Gotland, invigdes den 14 april 2007 och kom att kosta 188,6 miljoner kronor vilket var 52 miljoner mer än beräknat. Kongresshallen ligger mellan Almedalsbiblioteket, Almedalen, Campus Gotland och södra delen av Strandpromenaden. Här hålls bland annat aktiviteter under Almedalsveckan. I romanen ”Den mörka ängeln” av Mari Jungstedt mördas festarrangören under invigningfesten. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Wisby Strand. Officiell webbplats
Ygyln

Ygyln är en sjö i Åre kommun i Jämtland och ingår i Indalsälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,2 kvadratkilometer och ligger 648,2 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Skårrån. Delavrinningsområde Ygyln ingår i det delavrinningsområde (702211-135597) som SMHI kallar för Utloppet av Ygyln. Medelhöjden är 685 meter över havet och ytan är 1,08 kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 17,32 kvadratkilometer. Skårrån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 333 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (61 procent) och kalfjäll (21 procent). Avrinningsområdet har 0,2 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 18,4 procent. Se även Lista över insjöar i Åre kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Ygyln på VISS
Ysle mosse

Ysle mosse är en sjö i Trelleborgs kommun i Skåne och ingår i Nybroån-Sege ås kustområde. Se även Lista över insjöar i Trelleborgs kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv