NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Getingstaliden

Getingstaliden är ett naturreservat som ligger mellan Björna och Gideå i Örnsköldsviks kommun. Bildande av reservat Getingstaliden uppmärksammades redan vid den rikstäckande urskogsinventeringen i slutet av 1970-talet. Området inventerade även 1995 vid Skogsvårdsstyrelsens nyckelbiotopsinventering. Länsstyrelsen har senare inventerat Getingstaliden 1996 och 1999. Det dröjde dock till 2006 innan området blev naturreservat. 70 hektar gammelskog sattes då av, framför allt granskog, men även några lövrika partier i den västra delen av reservatet. Skogen har blädats i början av 1900-talet, men har sedan fått stå orörd. Lavflora Som i de flesta gammelskogar finns det gott om hänglavar. Vanligast är garnlaven (Alectoria sarmentosa). På några ställen växer det rödlistade långskägglaven (Usnea longissima). En annan sällsynt art är violettgrå tagellav (Bryoria nadvornikiana). Bland övriga arter kan nämnas doftskinn (Cystostereum murrayi), lappticka (Amylocystis lapponicus), rosenticka (Fomitopsis rosea), blackticka (Junghuhnia collabens) och rynkskinn (Phlebia mellea). Referenser
Gettorget

Gettorget är ett torg i den gamla trästadsdelen Östanfors i Falun. Det förenar Kvarngatan med Åsgatan och har trekantig form. Där är det sedan 1700-talet tradition att resa en klädd majstång, "Maja", varje valborgsmässoafton. Maja är en fruktbarhetsdocka som avbildas i toppen på en majstång, en tradition som firats länge på det så kallade Gettorget i Falun. Man tror att traditionen med Maja på Gettorget inleddes någon gång på 1700-talet, men man vet med säkerhet att seden var populär på 1800-talet. Då vallade man getter till den gröna ytan mellan Hedgatan och Östanforsån. Det är av denna vallning som Gettorget fått sitt smeknamn. Getvallningen förbjöds 1870. Efter ett långt uppehåll återupplivades traditionen med Maja på Gettorget 1926. De senaste åren har "Majan" arrangerats av Östanfors stadsdelsförening. Gettorget kallas ibland för Bjurs (Bjursås) farstu, eftersom bönder från norra delen av länet kom in den vägen när de färdades mot Falun. Källa: Falu kommun Referenser
Gibraltar (herrgård)

Gibraltar, eller Gibraltar herrgård, är en herrgård för familjen Chalmers i Örgryte socken i Göteborg och har givit namn åt Gibraltargatan. Herrgården med tillhörande mark förvärvades av Göteborgs stad 1876. Det har senare ägts av Akademiska hus och ägs sedan 2014 av HSB Göteborg. Den bevarade två våningar höga huvudbyggnaden i empirstil, i trä på torpargrund, uppfördes 1847. Den är sedan 2024 belägen vid Orrspelsgatan söder om Chalmers Campus Johanneberg. Byggnaden har använts av av Göteborgs stad för olika ändamål. En tidigare förvaltarbostad uppläts som kårhus för Chalmersstudenterna mellan 1948 och 1952. Den gick då under benämningen "lopphuset" efter att tidigare ha använts av Anticimex. Den 1 november 1945 förvärvades fastigheten av Chalmers för 4 420 kronor. Avsikten var att riva huset för att bygga ett nytt bibliotek på tomten. Detta blev inte av, utan byggnaden inreddes till arkitektkontor. Eftersom byggnaden stod på mark som behövdes för breddandet av Gibraltargatan, flyttades den 1974 cirka 400 meter söderut från sin ursprungliga plats vid Chalmers tvärgata till Gibraltargatan 17. Chalmers använde herrgården dels som kurslokal för internutbildning, dels för mottagningar av olika slag. Sedan 2008 är det bland andra fem researrangörer som sitter på Gibraltar herrgård, men byggnaden inrymmer även det italienska konsulatet. Gibraltar herrgård är listad som kulturhistoriskt värdefull av Byggnadsstyrelsen. Flytt 2024 Den 28 juni 2024 flyttades byggnaden för andra gången för ge utrymme för utveckling av området Gibraltarvallen. Denna gången skedde förflyttningen omkring 500 meter söderut till Orrspelsgatan 16 vid Mossens idrottsplats. Medan byggnaden delades i två delar vid flytten 1945, skedde flytten denna gång med huset i ett stycke. Detta skedde med en speciell trailer i en hastighet av 0,1 kilometer/timme.. Källor GT, 22 december 1945 Kulturmiljövision Göteborg förstärkt: Landerierna, Kulturmiljörapport 2018:1, Göteborgs stadsmuseum PDF Noter Externa länkar Gibraltar, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
Gideå kyrka

Gideå kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör sedan 2014 Gideå-Trehörningsjö församling i Härnösands stift. Kyrkan ligger i samhället Gideå omkring två mil nordost om Örnsköldsvik. Kyrkobyggnaden Träkyrkan uppfördes åren 1806–1809 på initiativ av ägarna till Gideå bruk, bröderna Jacob Christian och Isaac Ephraim Clason i vallonsläkten Clason. På grund av krig och missväxt fördröjdes arbetena med kyrkan och invigningen ägde rum först år 1818. Kyrktornet uppfördes 1815 och ersatte en provisorisk klockstapel från 1810. Kyrkorummet har ett flackt tunnvalv av trä. Vid kyrkogårdens västra sida finns en stiglucka av trä bestående av fyra kolonner. Stigluckan är ritad och uppförd 1907 av Felix Holmström. Inventarier Predikstolen vid norra väggen sattes upp på 1830-talet. Altartavlan från 1959 är målad av konstnären Karl-Erik Häggblad. På södra väggen hänger en tidigare altartavla målad 1735 av N Lindström. Motivet är "Törnekröningen". I kyrkorummet hänger fyra ljuskronor. Två av ljuskronorna är tillverkade på 1700-talet av glas och bergkristall. En sexsidig dopfunt av trä med reliefskulpturer är utförd 1958-1959 av konstnären William Marklund. Tillhörande dopfat av silver är från 1960. Nuvarande orgel är byggd av Grönlunds Orgelbyggeri och installerad 1961. Första orgeln byggdes 1847. Nuvarande orgel är kyrkans fjärde. I tornet hänger två kyrkklockor. Storklockan är från 1810 medan lillklockan är från 1840. Referenser Noter Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 613. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Gideå församling informerar Länsmuseet Västernorrland Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gideå kyrka.
Gillet, Uppsala

Gillet, Uppsala, eller kort bara Gillet, var ett känt hotell med restaurang vid Fyristorg i Uppsala. Fastigheten har medeltida ursprung. Dagens byggnad uppfördes 1712, och fungerade då som hospital för fattiga och sjuka. År 1811 köptes fastigheten av sällskapet Uppsala Gille för att där bedriva restaurangrörelse, och då skapades även en festvåning. Under 1850-talet tillkom en tredje våning, och 1873 byggdes huset om efter ritningar av arkitekten Adrian Crispin Peterson, e. o. konduktör på Överintendentsämbetet och under perioden stadens ende praktiserande arkitekt. Vid ombyggnaden fick husets exteriör i stort sett dagens utseende. Ritningarna för ombyggnaden hängde länge i byggnadens entré, men såldes under 2010-talet av Uppsala auktionskammare. Mellan 1908 och 1973 fanns i huset också ett hotell, Hotell Gillet, och byggnaden kallas än idag ofta för "Gamla Gillet". När restaurangen lades ned 1973 räddades huset från rivning av en stark lokal opinion. Uppsala Akademiförvaltning övertog fastigheten 1994, och inledde sedan ett omfattande restaureringsarbete. Därefter har det i huset funnits både en konsthall samt kontor och butiker av olika slag. Hotell Gillet, Stockholm, eller kort bara Hotell Gillet, däremot var ett hotell och en restaurang som låg på Brunkebergstorg på Norrmalm i Stockholm och vars senare byggnad invigdes ca 1915 och revs 1969. Övrigt Efter de von Sydowska morden den 7 mars 1932 tog Fredrik von Sydow sitt och sin hustrus liv i hotellets vestibul. Vid Dragarbrunnsgatan i Uppsala finns sedan 1973 ett hotell som har tagit över namnet Gillet, och idag är namnet Clarion Hotel Gillet. Källor "Fyristorg 6" från Uppsala Akademiförvaltning Externa länkar Roland Agius: "Gamla Gillet" – arkiverad på Internet Archive (2019) Bilder från Upplandsmuseet Bilder från Uppsala universitetsbibliotek
Gillhovs kyrka

Gillhovs kyrka är en kyrkobyggnad i byn Gillhov. Den tillhör Hackås församling i Härnösands stift. Byborna uppförde kyrkan av trä under åren 1864 och 1870. Byggmästare Johan Nordell från Gävle ledde arbetet. Kyrkan är 24 meter lång och rymmer 144 personer. Altaruppsatsen har förfärdigats av bildhuggaren Johan Edler den yngre. Orgel byggd 1894 av orgelbyggare, Anders Christian Anton Schuster, Östersund. ( 1850-1911) Klockor De två kyrkklockorna göts av N.P. Linderberg i Sundsvall år 1869 och 1874. Den äldsta klockan pryds av texten: Den andra klockan pryds av texten: Klockorna har numera elektrisk ringning. Externa länkar Kyrktorget informerar
Gillstads kyrka

Gillstads kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2006 tillhör Örslösa församling (tidigare Gillstads församling) i Skara stift. Den ligger i Gillstads kyrkby i Lidköpings kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkans historia går tillbaka till 1100-talet, men dess nuvarande utseende stammar i huvudsak från 1700-talet. Omkring år 1680 breddades koret till samma storlek som långhuset. På 1700-talet förstorades fönstrem och nya togs upp. Tittar man noga på tornets framsida ser man året "1924". Tornet rasade nämligen och ett nytt färdigställdes det året. Inventarier Dopfunten av sandsten är från 1100-talet och har uttömningshål. Funten har cylindrisk cuppa som är konisk nedtill och en cylindrisk fot som är konisk upptillt. Mellan cuppa och fot finns en kraftig skulpterad vulst. En madonnaskulptur utförd i ek är från senare delen av 1200-talet. Höjd 100 cm. Jungfru Maria bär en krona och sitter på en tron med Jesusbarnet sittande på vänster knä. Maria och barnet är skurna i ett stycke. Predikstolen är från 1744. Korgen är indelad i fält och har en skulptur i varje hörn. Skulpturerna föreställer de fyra evangelisterna, Mose samt ännu en helig man. Predikstolen sitter fast i väggen och saknar fot. Orgeln är byggd 1925 av Nordfors och co och är omdisponerad 1948. Numera har orgeln sju stämmor, en manual och pedal. Omgivning Sydöst om kyrkan finns en fristående klockstapel av trä som är byggd 1768. Ena kyrkklockan är gjuten 1687 av Petter Böök. Andra kyrkklockan är gjuten 1764 av Nils Billsten, Skara. Väster om kyrkan finns de flesta gravvårdarna. Ett par gravstenar är från 1600-/1700-tal (i ganska dåligt skick). Två gravstenar är från medeltiden. Bilder Referenser Fischer, Ernst (1922). Västergötland. Bd 1. H. 3, Kyrkor i Kållands härad : sydvästra delen. Sveriges kyrkor ; [15]. Stockholm: Gunnar Tisells tekniska förl. sid. 403-420. Libris 19512778. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6860 Vidare läsning Gullbrandsson, Robin (1998). Historia och historier kring Örslösabygden : Örslösa, Väla, Gillstad och Söne. Libris 10689608 Externa länkar Bengans historiasidor - Gillstads kyrka Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Wikimedia Commons har media som rör Gillstads kyrka.
Gimo herrgård

Gimo herrgård är en herrgård i Gimo, Östhammars kommun. Huvudbyggnaden är uppförd av sten och är ett vitputsat tvåvåningshus, sammanbyggt med två lägre flyglar. Huvudbyggnaden uppfördes på 1760-talet, men Gimo bruks historia går tillbaka till 1615. Herrgården är idag en kurs- och konferensgård och har 88 rum och sviter och konferensmöjligheter för upp till 150 personer. Under 2013 rankades det som ett fyrstjärnigt hotell. På herrgården arbetar 30–40 anställda. Historia År 1375–1376 omnämndes Gimmu, som då var bondby. Hans Sifversson anlade 1615 hyttor i Gimo på kronans bekostnad. År 1627 utarrenderades bruket till Louis De Geer som 1643, sedan han adlats, inköpte bruket. De Geer anlade ett större järnbruk. Gimo stannade kvar inom hans släkt till 1756, då det såldes till John Jennings och Robert Finlay. Finlay, som senare kom att bli ensam ägare till bruket, gav arkitekten Jean Eric Rehn i uppdrag att göra en generalplan för Gimo bruk och utföra ritningar till en ny herrgård. År 1764 sålde Finlay Gimo bruk till Johan Henrik Lefebure som låter Rehns uppdrag kvarstå och uppför herrgården efter hans ritningar. Rehns generalplan för bruket kom i stort sett också att följas, dock i förenklat skick. Herrgården stod färdig 1767, samma år som Lefebure avled, och bruket ärvdes av hans son, bergsrådet Jean Lefebure-Lillienberg. Efter honom övergick det 1806 till släkten Reuterskiöld, som 1893 bildade Gimo bruks aktiebolag. År 1935 köptes Gimo herrgård av Arvid Lindmans stiftelse, som var en del av Högerpartiets organisation, i syfte att utnyttjas som partiets kursgård. Herrgården fortsatte att vara ägd av Moderata samlingspartiet och dess närstående studieförbund Medborgarskolan till 1985. Detta år överfördes ägandet till Gimo Kursgård AB, där Moderaterna och Medborgarskolan hade ägarmajoriteten, och herrgården gjordes tillgänglig att hyra även för andra intressenter. År 1991 såldes Gimo, och Moderaterna släppte alla ägarband till herrgården. Sedan 1995 äger familjen Schneider herrgården. Galleri Se även Vällenbanan Källor Gimo i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1908) "Gimo bruk". Länsstyrelsen i Uppsala län. Läst 23 mars 2015. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gimo herrgård. Gimo herrgårds webbsida
Gimo konstgräsplan

Gimo konstgräsplan är en fotbollsplan belägen i Gimo, Uppland. Materialet i fotbollsplanen är konstgräs. Byggandet av fotbollsplanen finansierades av Östhammars kommun och Gimo IF. Driftkostnaderna för fotbollsplanen står Gimo IF för. Bakgrund År 2005 var frågan om byggandet av en konstgräsplan i Gimo aktuell inom Östhammars kommun, men planerna sköts på tiden p.g.a. politiska motsättningar angående finansieringen. Gimo IF sökte sponsorer till projektet och fick fram 600 000 kr i april 2008. Några månader senare beviljades klubben 4,5 miljoner kr av kommunen för byggandet. När kommunen hade ett inköps- och investeringsstopp under en period år 2009 blev byggplanerna framflyttade ett halvår. Investeringsstoppet inom kommunen upphävdes i oktober 2009. Detta ledde till att byggplanerna blev möjliga igen. Byggandet av konstgräsplanen pågick från 26 juli till 15 oktober 2010. Invigningen var den 13 november 2010. Galleri Referenser Fotnoter Externa länkar Videoklipp på Youtube om byggandet av konstgräsplanen
Giresta kyrka

Giresta kyrka är en kyrkobyggnad i Giresta i Uppsala stift. Den är församlingskyrka i Lagunda församling. Klockstapeln är från 1716. Kyrkobyggnaden Kyrkan har medeltida ursprung och är tornlös. Den ombyggdes 1784-1785, till stor del bekostat av F.v. Post. Finansmannen Anders Wall lät bekosta en upprustning av kyrkan på 1980-talet. Bland annat utrustades då kyrkan med en ny orgel. Orgeln Orgeln är byggd av Ålems Orgelverkstad 1991. Disposition: Diskografi Giresta : the new, old-type organ / played by Mattias Wager. CD. Proprius PRCD 9087. 1993. Musik i Giresta kyrka Efter upprustningen på 1980-talet startades "Musik i Giresta kyrka" som anordnar runt tio konserter i kyrkan varje år, främst med elever från Opera- och Musikhögskolan. Kyrkan har en mycket god akustik. Några av de som givit konserter i Giresta kyrka är Nina Stemme, Charlotte Hellekant, Malena Ernman, Emma Vetter, Per Tengstrand, Natalya Pasichnyk, Håkan Hagegård, Loa Falkman, Anne Sofie von Otter och Barbara Bonney. Kyrkan har plats för 225 besökare. Referenser https://web.archive.org/web/20100812054233/http://www.alemsorgel.se/html/orglar/referenser/017giresta.htm Wikimedia Commons har media som rör Giresta kyrka.
Gislaveds kyrka

Gislaveds kyrka är en kyrkobyggnad centralt i Gislaved. Den tillhör Gislaveds församling i Växjö stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1904 som ett kapell efter ritningar av arkitekt Ludwig Peterson. Invigningen ägde rum 1906. 1935 byggdes kapellet till enligt Malte Erichs ritningar och blev Gislaveds kyrka. Vid en omfattande renovering tillkom målningar på taket, korväggen, predikstolen och läktarbröstet. Målningarna utfördes av konstnären Axel Wallert. Vid en omfattande renovering 2018 byttes kyrkans tak, kyrkans tegelväggar fick ny fog och bland annat golvet i sakristian byttes ut. Samtidigt byggdes kyrkan till på högra sidan om huvudingången med bland annat hiss och toaletter. Kyrkan är orienterad i öst-västlig riktning med tornet i öster och koret i väster. Inventarier Dopfunten av grön marmor med silverskål skänktes till kyrkan 1940. Nuvarande altare tillkom vid en renovering 1984. I tornet finns ett klockspel med 24 klockor. Orglar 1935 byggde Lindegrens Orgelbyggeri, Göteborg en orgel med sjutton stämmor. 1980 byggde Olof Hammarberg, Göteborg en ny mekanisk orgel med ny fasad, som invigdes 1982. En kororgel är byggd 1997 av Ålems orgelverkstad. Referenser Tryckta källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 326. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Gislaveds pastorat Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Noter Wikimedia Commons har media som rör Gislaveds kyrka.
Gisslingö

Gisslingö är en 2,5 km lång ö drygt 3 sjömil nordost om Kapellskär. Ön trafikeras av reguljär färjetrafik. Historia Ön finns omnämnd som ”Gäslingeöhn” på en karta från 1697 där det också framgår att gränsen mellan Rådmansö och Vätö socknar gick tvärs över ön. Under rysshärjningarna år 1719 tog befolkningen på de närbelägna öarna Tjockö och Tyvö sin tillflykt till 'borgen' på Gisslingö, en skogklädd berghäll omgiven av mossar och myrmarker. En tidig uppgift om Gisslingö finner man i ett brev daterat 3 oktober 1562 där ön benämns Göslingen. I brevet omtalas Franz far, en man som illegalt bosatte sig på Gisslingö. Han tvingades senare flytta till Lidö. Ön tillhörde ursprungligen Lidö herrgård men 1899 köps Gisslingö ut från Lidö av Carl-Erik Pettersson. Han flyttade till Gisslingö redan 1879 och levde sina första 20 år som torpare innan han köpte Vätö-delen av ön. Vid öns nordöstra spets finns lämningar av kustartilleribatteri GI (7,5 cm tornpjäs m/57). Miljö Ön är relativt låglänt och de inre delarna består till stor del av helt eller delvis igenväxta insjöar och kärr varav den största heter Stormaren. Våtmarkerna har bedömts ha så stora naturskyddsvärden att de har blivit natura 2000-område. År 2015 bildades Gisslingö naturreservat som omfattar 92 hektar av öns norra delar. Eftersom ca 36 hektar av ön i långa tider utgjorts av militärt övningsområde har området inte exploaterats för jord- eller skogsbruk. Det finns samlad bebyggelse omfattande en handfull hus på öns västsida, resterande delar är obebyggda. På ön finns bestånd av mufflonfår och dovhjort som sannolikt är inplanterade. Referenser Noter Webbkällor Gisslingö roslagen.se Myrskyddsplan för Sverige, Objekt i Stockholms län Naturvårdsverket
Gladarberget

Gladarberget, ett 33,5 ha stort kommunalt naturreservat i Örebro kommun. Det inrättades 2010 och ligger söder om bebyggelsen i Hovsta samhälle. Reservatet utgörs av ett bergigt område med blandskog. Bland arter som har hittats i Gladarberget kan nämnas brudborste, nattviol, grönvit nattviol, blåtry, bandpraktmossa och klubbmurkling. I området går en motionsslinga. Se även Hovsta socken Hässelbyskogen Referenser Om naturreservatet Länsstyrelsen Örebro län
Gladhammars kapell

Gladhammars kapell är en kyrkobyggnad i Gladhammar och Lunds by i Linköpings stift. Byggnaden tillhör Gladhammar-Västrums församling och ligger omkring hundra meter sydost om Gladhammars kyrka. Omkring kapellet finns en kyrkogård som har varit socknens begravningsplats sedan medeltiden. Kyrkobyggnaden Kapellet är uppfört på ungefär samma plats där Gladhammars gamla kyrka låg. Träkyrkan var uppförd på 1300-talet eller 1400-talet och bestod av rektangulärt långhus med ett smalare rakt avslutat kor i öster. I väster fanns ett vapenhus av trä och i norr en sakristia av sten. Träkyrkan revs 1889 när nuvarande kyrka hade tagits i bruk. Kapellet uppfördes 1936–1938 efter ritningar av arkitekt Johannes Dahl, Tranås. Till sin form skulle kapellet efterlikna den gamla kyrkan. Den består av ett långhus med nord-sydlig orientering. Vid södra kortsidan finns ett lägre och smalare vapenhus. Vid norra kortsidan finns en lägre och smalare sakristia. Kapellets ytterväggar och yttertak är belagda med skiffer istället för träspån som den gamla kyrkan var belagd med. Inventarier På norra väggen hänger en altartavla i barockstil, daterad till 1643. Altartavlan skänktes av Johan Sparre till gamla kyrkan. Nuvarande orgel är installerad 1994. Referenser Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Gladhammars Hembygdsförening
Gladhammars kyrka

Gladhammars kyrka är en kyrkobyggnad i Gladhammar i Linköpings stift. Den är församlingskyrka i Gladhammar-Västrums församling. Kyrkobyggnaden Tidigare kyrkobyggnad av trä var troligen uppförd på medeltiden. Träkyrkan bestod av ett rektangulärt långhus med ett smalare, rakt avslutat kor i öster. I norr fanns en sakristia av sten och i väster ett vapenhus av trä. Kyrkan revs 1889. Nuvarande kyrka uppfördes 1883-1886 efter ritningar av arkitekt Ernst Abraham Jacobsson. Byggmästare var Th. Rosvall från Hässleholm. Kyrkobyggnaden är en centralkyrka med stomme och ytterväggar av tegel. Kyrkorummet har nordsydlig orientering med kor i norr och kyrktorn med vapenhus i söder. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Hundra meter sydost om nuvarande kyrka, vid gamla kyrkans plats, uppfördes 1938 Gladhammars kapell. Till sin utformning liknar kapellet den gamla kyrkan. Inventarier Dopfunten av kalksten är tillverkad 1677. En skulptur från 1400-talet kallas "Nådastolen". En kopia av Thorvaldsens Kristus, utförd 1886 av Johannes Mölgaard, används som altarprydnad. En åttkantig predikstol är samtida med nuvarande kyrkobyggnad. Orgel 1760 flyttas en orgel hit från Hallingebergs kyrka. Den var byggd av Jonas Wistenius, Linköping och hade 5 stämmor. 1886 bygger E. A. Setterquist & Son, Örebro, en orgel med 14 stämmor. Orgeln med 20 stämmor är byggd 1960/1961 av Mårtenssons orgelfabrik i Lund. Orgeln är mekanisk och fick en ny fasad. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 123. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson (red.): Inventarium över svenska orglar 1989:II, Linköpings stift, Förlag Svenska orglar, Tostared 1990, ISSN 1100-2700 Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Gladhammars Hembygdsförening Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gladhammars kyrka.
Glasbruksmuseet, Surte

Glasbruksmuseet i Surte ligger i de gamla fabrikslokalerna för Surte glasbruk och där visas vad som producerats på orten och vilken roll bruket spelade. Mannen som formgav Coca-Cola-flaskan, Alexander Samuelson, kom från Surte glasbruk. I anslutning till museet uppfördes 2006 en glashytta ritad av arkitekt Christer Håkansson. Byggnaden, som museet är inrymt i, byggdes år 1852 som kvarn, vilken lades ner år 1862 och gjorde då om till glasbruk. Den är Surtes äldsta byggnad och under åren har den inhyst många verksamheter, bland annat måleriverkstad, kraftstation och telestation. Från 1920-talet fram till 1960-talet inrymde den en tvagningssal. I januari 1985 bildades en museistyrelse och den 23 maj 1992 invigdes museet. Galleri Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Glasbruksmuseet.﻿ Officiell webbplats