Asby kyrkogård

Asby kyrkogård är en kyrkogård vid Asby kyrka i Asby socken, Ydre kommun. Kyrkan och kyrkogården ligger i samhället Asby, omgivet av kuperad skogsbygd med öppna odlings- och hagmarker. Kyrkogården har en svagt rektangulär form i nord–sydlig riktning och har utvidgats både mot norr och söder. Kyrkogården präglas av kyrkan, den höga klockstapeln, gråstensmurarna, trädkransen och ett bevarat system med mer påkostade gravar längs murarna och enklare linjegravar i de inre delarna. Historia Asby kyrka uppfördes sannolikt under första hälften av 1200-talet. Den ursprungliga kyrkan hade ett rektangulärt långhus, ett smalare kor med absid och en sakristia på korets norra sida. Långhuset förlängdes åt väster under slutet av 1500-talet och under 1600- och 1700-talen tillkom korsarmar. Kyrkogården har vuxit fram kring den medeltida kyrkan. Arkeologiska fynd visar dock att platsen kan ha använts som kristen begravningsplats redan under missionstiden. Vid en undersökning 1991 påträffades fragment av så kallade Eskilstunakistor från andra hälften av 1000-talet. På en karta från 1699 visas kyrkan omgiven av en mur. En karta från 1790 visar en större kyrkogård med klockstapeln placerad i det sydöstra hörnet. Vägen gick då tätt intill kyrkogårdens västra och södra sidor. Kyrkogården utvidgades något mot norr omkring år 1900. År 1930 genomfördes en utvidgning åt söder och muren lades om. Den tidigare södra begränsningen låg strax söder om klockstapeln och markeras fortfarande av enstaka äldre träd. Ett bårhus, senare gravkapell, uppfördes troligen under 1940-talet. Vägen till kyrkan handikappanpassades 1989 och en minneslund invigdes 1997. Omgivning Väster om kyrkogården går landsvägen mellan Tranås och Österbymo. På andra sidan vägen ligger prästgården, omgiven av en park med höga lövträd och ett lusthus. Norr om kyrkogården finns den nuvarande skolan samt den äldre skolan, som används som skolmuseum, och kyrkstallarna. I öster ligger villabebyggelse och ett järnåldersgravfält med 31 registrerade fornlämningar. Söder om kyrkogården finns parkering och bebyggelse. Utformning Kyrkogården saknar formell kvartersindelning och omfattar gravplatser med nummer 1–1201. Grusgångarna skapar ändå en tydlig indelning i olika områden. Kyrkogården har en förhållandevis öppen karaktär. Rygghäckar förekommer endast i vissa delar. Större gravvårdar och familjegravar ligger främst längs muren, vid gångarna och omkring kyrkan, medan enklare gravar finns i de inre delarna. Klockstapeln är ett dominerande inslag och trädkransen skapar en tydlig rumslig avgränsning. Murar och ingångar Kyrkogården omges av halvmurar av tuktad gråsten. Murarna har olika höjd och utförande eftersom de tillkommit eller lagts om under skilda perioder. Den västra muren är omkring 0,7–0,8 meter hög och består av ungefär fyra skift. Den norra muren är mer oregelbunden och når omkring 1,3 meters höjd i det nordöstra hörnet. Den södra muren är omkring en meter hög. Huvudingången ligger i väster. Den består av en bred dubbelgrind med två mindre sidogrindar. Grindarna är av smidesjärn och dekorerade med franska liljor, spjälor och diagonalt rutmönster. Grindstolparna är fyrsidiga, utförda av granit och krönta med stenklot. I söder finns en trappa öster om gravkapellet samt en körväg genom muren väster om kapellet. Vegetation och gångsystem Trädkransen består huvudsakligen av lönnar och almar. Två stora almar flankerar den västra grinden. Längs den norra och östra sidan står flera lönnar, medan den södra delen har yngre träd från utvidgningen omkring 1930. Enstaka lönnar inne på kyrkogården markerar tidigare mursträckningar och äldre begränsningar. Dessa träd har därför ett särskilt historiskt värde. Längs den östra och södra muren växer en hagtornshäck. Inne på kyrkogården finns rygghäckar av bland annat oxbär och spirea. Vid några gravar finns höga tujor och låga ligusterhäckar. En grusgång löper runt kyrkogården med en gravrad närmast muren. Flera öst–västliga gångar delar upp de inre områdena. Från den västra grinden leder en plattbelagd gång till kyrkans västport och vidare till handikapprampen vid den södra ingången. Klockstapeln Klockstapeln står sydöst om kyrkan. Den första kända stapeln uppfördes efter 1521 och ersattes av den nuvarande 1752. Stapeln är hög, spånklädd och delvis rödfärgad. Klockvåningen har ett karnissvängt tak och en låg mångsidig lanternin. Den höga spåntäckta spiran kröns av en förgylld tupp på en dekorativ järnstång. Klockstapeln används även för förvaring av äldre gravvårdar av trä. Den har ett mycket högt kulturhistoriskt värde både som enskild byggnad och som del av kyrkomiljön. Gravkapellet Gravkapellet ligger i kyrkogårdens sydöstra hörn och uppfördes troligen under 1940-talet. Fasaderna är spritputsade och vitmålade och sadeltaket är täckt med svart plåt. Portalomfattningen och trappan är utförda av röd granit. Dubbeldörrarna har rombmönstrad panel och byggnaden har även ett källarplan. Gravvårdar Vid kyrkan finns flera äldre gravvårdar. Bland dem finns en kalkstensvård av kölbågetyp från 1640, två gjutjärnskors från 1800-talet och en skadad kalkstenshäll. Norr om klockstapeln står en trävård med tre spetsiga krön, avslutade med små lökkupoler. Där finns även en enklare trävård från 1903. Vid den östra muren står två höga gravvårdar av bautastenstyp. Norr om kyrkan finns två grusgravar. Den ena omges av ett gjutjärnsstaket och har en kolonn krönt av en urna. Den andra har en arbetad stenram och en hög granitvård med blomsterkors. Sydväst om kyrkan finns kalkstensvårdar med marmorplatta och marmorkors. Bland övriga typer märks ett avbrutet livsträd och en gravvård utformad som en uppslagen bok. De flesta övriga gravvårdar är av svart, röd eller grå granit. Många gravstenar från mitten av 1900-talet har ett karakteristiskt kantigt typsnitt. Linjegravar Kyrkogården har haft flera områden med allmänna linjegravar. Före 1930 låg dessa främst norr och nordöst om kyrkan. Efter utvidgningen anlades ett nytt linjegravsområde i den sydöstra delen. Linjegravarna var enklare gravplatser där gravsättningarna skedde i tidsföljd. Familjemedlemmar placerades därför inte nödvändigtvis tillsammans. Träkors var tidigare vanliga på dessa gravar. I den sydöstra delen finns fortfarande många låga gravvårdar från 1930-talet och framåt. De är huvudsakligen riktade mot öster. I den nordvästra delen är de enklare gravvårdarna i stället vända mot väster. Söder om klockstapeln fanns tidigare ett särskilt område för barngravar. Ett fåtal gravvårdar från detta område finns kvar. Gravtitlar Titlarna på gravvårdarna speglar Asbys sociala struktur och jordbruksprägel. Hemmansägare är en vanlig titel och även den äldre beteckningen rusthållare förekommer. Särskilt anmärkningsvärt är det stora antalet gravvårdar över nämndemän. Vid inventeringen noterades fjorton sådana vårdar. Flera titlar har även militär anknytning. På kyrkogården är flera medlemmar av släkten Rääf begravda. Där finns även graven över prästen och skalden Anders Hedner. Minneslund Minneslunden ligger i kyrkogårdens nordöstra hörn och invigdes 1997. Den omges av en låg ligusterhäck. En gång av röd kalksten leder fram till en rund springbrunn av röd cementsten och ett träkors. I lunden finns två sittbänkar och ett par yngre lövträd. Ett lågt brunt staket avgränsar platsen mot nordöst. Kulturhistoriska värden Asby kyrka och kyrkogård bildar tillsammans med murarna, smidesgrindarna, trädkransen och klockstapeln en sammanhållen miljö med mycket höga kulturhistoriska värden. Kyrkogårdens långa kontinuitet förstärks av fynden av Eskilstunakistor från 1000-talet. Klockstapeln från 1752 och de äldre gravvårdarna från 1600- och 1800-talen är särskilt betydelsefulla. Den äldre strukturen med påkostade köpegravar längs murarna och enklare linjegravar i kvarterens inre är fortfarande tydligt avläsbar. Grusgravarna, stenramarna, järnstaketen och linjegravvårdarna visar ett äldre gravskick som till stor del har försvunnit från andra kyrkogårdar. Grusgångarna är viktiga eftersom de tydliggör områdets indelning. Trädkransen och de enstaka äldre lönnarna inne på kyrkogården visar både 1800-talets parkideal och kyrkogårdens tidigare utsträckning. Se även Asby kyrka Referenser