NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Älvsbacka kyrka

Älvsbacka kyrka är en kyrkobyggnad i Karlstads kommun. Den är församlingskyrka i Alster-Nyedsbygdens församling, Karlstads stift. Kyrkobyggnad Tidigare kyrkobyggnad var ett träkapell uppfört 1731 till Älvsbacka bruk. Nuvarande tegelkyrka uppfördes åren 1922-1924 efter ritningar av arkitekterna Gustav Holmdahl och Osvald Almqvist. 17 augusti 1924 invigdes kyrkan av biskop J.A. Eklund. Kyrkan består av ett långhus med rakt avslutat, något smalare kor i öster och vapenhus i väster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Inventarier Dopfunten av trä med fyrkantig bas tillkom 1924 och byggdes efter ritningar av kyrkans arkitekt Gustav Holmdahl. Predikstolen tillkom 1924 och är utförd av konstnären Gunnar Torhamn. Tillhörande timglas är från 1753. En mässhake i rött siden är från slutet av 1600-talet. En mässhake av fransk gul sidenbrokad bär årtalet 1750. På altaret av trä finns en altaruppsats i fyra våningar som föreställer Jesus omgiven av de tolv apostlarna, inramade av nischer. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 571. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Alster-Nyedsbygdens församling Kyrkor i Karlstads stift Del I, Utgiven av Värmlands Museum och Karlstads stift, 2008, ISBN 91-85224-71-5 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Älvsbacka kyrka.
Älvsborgsbron, Malmö

Älvsborgsbron är en bro i Malmö som korsar Västra Hamnkanalen vid Älvsborgsbastionen. Brons norra ände ansluter till Nordenskiöldsgatan medan södra ansluter till Gråbrödergatan som övergår till Engelbrektsgatan. Den första bron byggdes 1967, året efter Älvsborgsbron i Göteborg. Den andra, bredare, bron började byggas 2012. Referenser
Älvsby kyrka

Älvsby kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Älvsby församling i Luleå stift. Kyrkan ligger på gamla kyrkogården i utkanten av centrala Älvsbyn. Kyrkobyggnaden Vid 1800-talets början fattade Älvsbyns kapellag beslutet att bygga en kyrka som kom att uppföras under åren 1808 - 1813. Den är en träkyrka utformad som en korskyrka i österbottnisk stil. Altaret placerades centralt mellan östra och södra korsarmen och alla korsarmar försågs med sittplatser. 1848 tillkom ett kyrktorn vid södra sidan. Tornet är uppdelat i avsatser med ett åttakantigt krönparti under dess spira. I och med tornets tillkomst omvandlades kyrkan från centralkyrka till en långhuskyrka orienterad i nord-sydlig riktning försedd med korsarmar i väster och öster. Restaureringar genomfördes 1940 och 1968. Vid restaureringen 1940 flyttades altaret till det kor som hade inretts i norra korsarmen. Vid påföljande restaurering 1968 fick kyrkan en ny grund och ett källarplan. Under koret tillkom då en andra sakristia. Kyrkan har en ingång genom tornet och en genom sakristian samt ingångar genom korsarmarna. Korsmitten som tidigare var kor är försedd med flyttbara stolar och fungerar som lillkyrka. I övriga kyrkan är bänkinredningen fast. Inventarier Ett öppet altarskåp står bakom det fristående altaret. Altarskåpet målades 1959 av Torsten Nordberg och har motivet Jesu uppståndelse. Under fastan stängs skåpet och visar då motivet Jesu vandring mot Golgata. På korväggen vid vardera sidan om altarskåpet finns träskulpturer som föreställer apostlarna Petrus och Paulus. Kororgeln på 17 stämmor byggdes 1972 av Grönlunds Orgelbyggeri. Dopfunten är från 1940-talet. Omgivning Söder om kyrkan ligger en park och Älvsbyns kyrkstad. Ett litet bårhus står bakom kyrkan och har sin ingång bort från kyrkan. Bårhuset uppfördes 1887 och har en lanternin på toppen. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 651. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Länsstyrelsen i Norrbottens län Älvsbyns Turistbyrå Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Älvsby kyrka.
Älvsbyhus

Älvsbyhus är ett svenskt företag som tillverkar hus, främst villor. Husen tillverkas inomhus i moduler enligt en rationell löpandebandteknik. Företaget etablerades 1944 i Norrfjärden av Göran och Gunnar Johansson under namnet Norrfjärdens Träförädling, då med inriktning på färdiga inredningar. Hustillverkningen påbörjades 1960 i Älvsbyn och sedan dess har företaget tillverkat och sålt mer än 37 000 hus i Sverige, Finland, Norge och Danmark. 1991 tilldelades ägaren Donald Johansson utmärkelsen Albert Bonniers pris till Årets företagare. Idag drivs företaget av tredje generationens husbyggare med Kent Johansson som VD. Under hela 2000-talet har Älvsbyhus varit den största trähusleverantören i Sverige. Affärsidén är densamma idag som när husbyggandet startade, att sälja och tillverka färdigmonterade, källarlösa trähus i 1 eller 1,5 plan av hög kvalitet till marknadens lägsta pris. Referenser Externa länkar Officiell webbplats Älvsbyhus koncernsida
Älvsjödepån

Älvsjödepån är en vagndepå för Stockholms pendeltåg belägen i stadsdelen Älvsjö i Söderort inom Stockholms kommun. Den togs i bruk år 1968, ursprungligen med en skötselhall med plats för sju X1-enheter. Depån har senare utökats ett flertal gånger med fler uppställningsspår och en avisningsanläggning.
Älvängen Church

Älvängen Church (Swedish: Älvängens kyrka) is a church in Älvängen, Västergötland, Sweden. It belongs to Skepplanda-Hålanda parish in the Diocese of Gothenburg. Älvängens Church is a modern church, built in 1970 by architect T. Hansson and manufactured by Öresjö sektionshus. In 1982 it was extended under Kjell Malmqvist, during which a bell tower was added at the side of the church. The clock in the bell tower was cast at the Bergholtz bell foundry in Sigtuna. The following year the church was reopened. The altarpiece of wood was painted by Harry W. Smith. The textiles in the church were made by Christina Westman in Gothenburg. The original organ, a Grönvalls, was inaugurated in 1977, but it was sold in 1999 and replaced with a digital organ of the brand Ahlbom. References
Älvängens kyrka

Älvängens kyrka är en kyrkobyggnad i tätorten Älvängen i Ale kommun. Den tillhör sedan 2008 Starrkärr-Kilanda församling (tidigare Starrkärrs församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Älvängens kyrka från 1970 är en demonteringsbar vandringskyrka, ritad av arkitekten Torsten Hansson och tillverkad av Oresjö sektionshus. Den om- och tillbyggdes 1982 under ledning av Kjell Malmqvist. Samtidigt uppfördes klockstapeln placerad vid sidan om kyrkan. Klockan i klockstapeln göts på Bergholtz klockgjuteri i Sigtuna. Året efter återinvigdes kyrkan. För att skilja kyrkobyggnaderna åt i Älvängen (Smyrnakyrkan och Älvängens Missionskyrka) kallas kyrkan ofta Älvängens blå kyrka eller Blå kyrkan. Inventarier Altartavla i trä målad av Harry Svensson med motiv ur Nya testamentet invigdes 1986. Textilierna i kyrkan är utförda av Christina Westman 1990. Orgeln Den ursprungliga orgeln, invigd 1977, var tillverkad av John Grönvall Orgelbyggeri och hade fem stämmor och två manualer. Den såldes 1999 och ersattes med en digital orgel av märket Ahlbom. Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 515. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Wikimedia Commons har media som rör Älvängens kyrka.
Ängbybadet

Ängbybadet är en offentlig badplats med sandstrand vid Mälaren på gränsen mellan Nockebyhov och Södra Ängby (Bromma, Stockholm). Historia Badet anlades på ett strandområde som tidigare hörde till Gubbkärrets gård. År 1938 upprättades en första stadsplan för området som avsattes för idrotts- och fritidsändamål. Att Ängbybadet förverkligades berodde mycket på Stora Ängby Trädgårdsstadsförening och Bromma Byggmästareförening. Båda förmådde Stockholms stad att släppa till medel så att badanläggningen med omklädnadshytter, bryggor, hopptorn och anlagda sandstränder kunde byggas. Vid midsommartid 1936 invigdes den västra delen av badet. Det var ett viktigt försäljningsargument när det gällde att få familjer att flytta till Södra Ängby. Senare tillkom badets östra del som även kallas barnbadet. Badets vatten klassas som EU-bad och hade 2018 tre stjärnor motsvarande högsta badvattenkvalitet "utmärkt". Ängbybadet Ängbybadet ligger cirka 800 meter från Ängbyplans tunnelbanestation och ligger nära Judarskogen. Intill badet finns en vattenrutschbana. Badet består av en västlig och en ostlig del, tidigare kallade "gamla" respektive "nya badet". Västbadet har tre bryggor samt en handikapptoalett, badet är även tillgänglighetsanpassat. Hopptornet existerar inte längre. Det finns omklädningsmöjlighet på plats och badet är anpassat till barnfamiljer. Parkering ligger intill campingområdet. Till badet hör en serveringen "Luckan", som har öppet under sommarsäsongen. Ängby Camping I anslutning till badet ligger Ängby Camping som anlades redan på 1940-talet. Campingplatsen är öppet året om och erbjuder utöver ett tältområde även övernattningsstugor och uppställningsplatser för husvagnar och husbilar. I receptionen finns kiosk, café och livs. Bland övriga attraktioner märks en vattenrutschbana och en bangolfanläggning. Referenser Tryckta källor Gunnar Olofgörs (2001). Södra Ängby - Trädgårdsstad i funkis. Stockholm: Stockholmia förlag. ISBN 9170310947 Thorbjörn Andersson m fl (2000). Södra Ängby - Den vita staden. Stockholm: Footlights Publishing. ISBN 91-631-0275-7 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ängbybadet. Stockholms stad: Ängbybadet. Karta över strandbad i Stockholm
Ängekyrkan

Ängekyrkan är en kyrkobyggnad i Härnösands kommun. Den invigdes 1972, var tidigare församlingskyrka i Härnösands domkyrkoförsamling, Härnösands stift. Våren 2012 såldes den till Härnösands missionsförsamling, som sedan dess bedriver sin verksamhet i den. Kyrkobyggnaden Träkyrkan uppfördes 1972 efter ritningar av arkitekt Ilmars Kaulins. Ytterväggarna är klädda med brunmålad, stående träpanel. Taket är klätt med papp. Kyrkorummets väggar och tak är klädda med obehandlad träpanel, bortsett från altarväggen som är av tegel. Orgel Den nuvarande orgeln byggdes 1972 av Gustaf Hagström Orgelverkstad AB, Härnösand och är en mekanisk orgel med slejflåda. Tonomfånget är på 56/27. Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 601. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Källor Fotnoter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ängekyrkan.
Ängelholms sjukhus

Ängelholms sjukhus eller Ängelholms Lasarett är ett sjukhus i Ängelholm. Sjukhuset ligger i centrum och består av Norra sjukhusområdet och Södra sjukhusområdet. Sjukhuset har cirka 2 000 anställda.[källa behövs] Historia Den 1 februari 1870 öppnades sjukhuset i Ängelholm och då man fick en vårdplats för 40 öre/dygn och där fanns sammanlagt 44 vårdplatser och läkaren hette Carl Johan Wendt. 1926-27 byggde man ut sjukhuset med ett Epidemisjukhus (nu rivet) och en BB-avdelning som dock lades ner 1999. 1907 fick Ängelholm sin första röntgenapparat. Externa länkar Webbplats för Ängelholms sjukhus Källor Ängelholms Sjukhus Historia
Ängersjö kyrka

Ängersjö kyrka är en kyrkobyggnad i Ängersjö. Den är församlingskyrka i Ytterhogdal, Överhogdal och Ängersjö församling i Härnösands stift. Kyrkan ligger i Härjedalens kommun men i landskapet Hälsingland. Ängersjö hade tidigare ett kapell. Dit kom, enligt traditionen, präster från Ljusdal för att hålla gudstjänst "på den tid då rökelsekaret nyttjades". Det första skriftliga dokumentet är från 1669. Detta år började kapellets räkenskapsbok. Kapellaget bestod då av nio hemman. Kyrkobyggnaden Kyrkan byggdes 1744 och ombyggdes 1780 - 81. Ansvarig för ombyggnaden var byggmästare Per Tholsson i Mosätt. Klocktornet byggdes 1847. Efter ombyggnaden invigdes kyrkan år 1782, vilket framgår av inskription i gavelfältet ovanför entrén. Kyrkan är en träkyrka med plats för 150 personer. Ursprungligen var kyrkan rödmålad, men år 1852 målades den vit på de locklistpanelade väggarna. Ytertaket är belagt med skiffer. Efter en ombyggnad 1931 fick interiören en ny karaktär. Den dittillsvarande sakristian ändrades till kor och altarpredikstolen flyttades till norra väggen och fick en uppgång direkt från den nybyggda sakristian. I kyrkans västra del byggdes ett nytt förrum. I koret har man bevarat naiva väggmålningar med bibliska motiv, till exempel Korsfästelsen, Moses med lagtavlorna samt Jesus släpande på korset. En av rövarna har sjörövarhatt. Inventarier Predikstolen har fält med reliefskurna teologiska symboler. Dessa delas med hjälp av rosor och liljor, vilka är växter som förknippas med jungfru Maria. Två pyramider från gamla kyrkan finns kvar. Dessa köptes år 1740 från Ytterhogdals kyrka och restaurerades av Jonas Granberg. En mässhake från 1500-talet finns bevarad. Dessutom har kyrkan ett rökelsekar från den katolska tiden. Källor Cedenhag, Birgitta; "Våra kyrkor", Jämtlands läns museum 1998, ISBN 9179481345 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ängersjö kyrka.
Ängsholmen, Vindö NV

Ängsholmen är en hästskoformad holme i Stockholms mellersta skärgård utan bro- eller annan fast förbindelse med fastlandet, som utnyttjas av KFUK-KFUM för lägerverksamhet under sommarsäsongen. Ängsholmen ligger norr om Överby på Vindö och söder om Gällnö. Ängsholmsfortet låg på ön. Direkt väst om Ängsholmen ligger Puttisholmen. Se även Ängsholmsfortet Ängsholmen, Vindö NO Externa länkar KFUK/KFUM - Ängsholmens webbplats
Äppelbo kyrka

Äppelbo kyrka är en kyrkobyggnad i samhället Äppelbo cirka en mil från Vansbro mot Malung. Den är församlingskyrka i Järna med Nås och Äppelbo församling i Västerås stift. Kyrkobyggnaden Första kyrkobyggnaden på platsen var ett kapell uppfört vid mitten av 1500-talet. Kapellet byggdes till 1664 och enligt en karta från 1682 låg det på samma plats som nuvarande kyrka. Nuvarande och större träkyrka uppfördes 1771 och ersatte tidigare kapell. Kyrkan består av ett enskeppigt långhus med avskurna hörn, vilket ger byggnadskroppen en utdragen, oktogonal planform. Vid östra sidan finns en vidbyggd sakristia som troligen tillkommit någon gång före år 1800. I väster finns kyrktornet som är uppfört 1887. Tornet i nygotisk stil är byggt i stolpkonstruktion och pryds med snickeriarbeten. Långhus och torn vilar på en grund av granit. En ingång finns i väster och går genom tornet. Ännu en ingång går genom en förstuga i långhusets sydöstra del. Långhuset och sakristian är rappade med kalkputs, medan tornet är brädfodrat med vitmålad locklistpanel. Långhuset täcks av ett brant, spåntklätt sadeltak, som är valmat vid västra sidan såväl som den östra. Sakristian täcks av ett spånklätt sadeltak. Tornet kröns av en huv med spira som är klädda med kopparplåt. I huven finns inbyggda tornur åt varje väderstreck. Kyrkorummet är brädklätt och innertaket täcks av ett tunnvalv. Högaltaret flankeras av två dörröppningar till den bakomliggande sakristian. I kyrkorummets västra del finns en läktare med utskjutande mittparti, buren av träkolonner. Största ombyggnaden genomfördes på 1880-talet under ledning av byggmästare Björk Anders Jonsson då kyrktornet uppfördes och en tidigare klockstapel revs. På de äldre byggnadskropparna vitputsades ytterväggarna och innerväggarna brädkläddes. Vid en restaurering 1930 efter förslag av arkitekt Magnus Dahlander dämpades kyrkans nygotiska karaktär. Fönstrens spetsiga överdelar sattes igen. Tornet rappades och målades vitt för att bättre harmoniera med övriga byggnadskroppar. Yttre fönsterbågarna på långhuset försågs med antikglas. Kyrkorummet fick en ny färgsättning och sluten bänkinredning sattes in. Nytt altare byggdes och en ny predikstol tillkom. Vid en restaurering 1982 fick kyrkans exteriör sin nuvarande skepnad. Kyrktornets puts knackades bort och den ursprungliga brädfodringen togs åter fram. Vissa av tornets snickerier återskapades. Tornfönstren återfick spetsiga överstycken, medan långhusets exteriör behölls oförändrad. Inventarier Nuvarande dopfunt färdigställdes 1930 efter ritningar av arkitekt Magnus Dahlander. Funten är utformad som en snidad piedestal på tassar med marmorerad och förgylld dekor. I sakristian förvaras en äldre dopfunt. Nuvarande predikstol byggdes 1930 efter ritningar av Magnus Dahlander. Kyrkans ursprungliga altarpredikstol förvaras i tornkammaren. Orgeln med 18 stämmor är tillverkad av A Magnussons orgelbyggeri och installerad 1991. Främsta inventarium är en brudkrona. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 275, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Kulturhistorisk karakteristik Äppelbo kyrka Vansbro kommun www.appelbo.net
Äpplarö

Äpplarö är en ö i Stockholms mellersta skärgård. Den ligger i Österåkers kommun, norr om Ingmarsö. Historia År 1646 köpte Lennart Torstenson skatterätten till bland annat Äpplarö och blev därmed skärgårdens störste godsägare. Under ångbåtsepoken påbörjades det storskaliga projektet Äpplaröbaden 1903, men det gick i konkurs redan 1910. År 1917 köptes anläggningen av affärsmannen Johan Petter Åhlén som lät bygga den så kallade Maritz-gården som fortfarande är i familjens ägo. Natur Norra/östra delen av ön ingår i Äpplarö naturreservat. På Äpplarö finns betesmarker, våtmarker, hällmarker, barrskog och lövskog med bland annat asp, ek, al, hassel och lind. Ikea har uppkallat några av sina utemöbler efter Äpplarö. Se även Ljusterö socken Källor
Äramossen

Äramossen är ett naturreservat i Ulricehamns kommun i Västra Götalands län. Området består av ett myrkomplex med en sammanlagd myryta av cirka fyra kvadratkilometer. Området är beläget vid Kinnared ca sju kilometer öster om Ulricehamn, strax söder om Götalands näst högsta punkt, Galtåsen. Den högsta punkten på mosseplanet är belägen 325 meter över havet. I reservatet ingår förutom själva Äramossen också den s.k. Rullamossen i söder och en del mindre våtmarker, omgivande sumpskogar, myrholmar och randskogar. Vegetationen är ganska artfattig, men på några platser finns orkidén mossnycklar, slåtterblomma och snip. Naturreservatet inrättades den 10 december 2008 och omfattar 487 hektar. Äramossen ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000 och förvaltas av Västkuststiftelsen. Mossen är vattendraget Ätrans källa. Referenser Noter
Ärentuna kyrka

Ärentuna kyrka är en medeltidskyrka som tillhör Ärentuna församling i Uppsala stift. Kyrkan är belägen i Ärentuna cirka 15 kilometer norr om Uppsala. Den är omgiven av jordbruksbygd med klockargård och bygdegård som närmaste grannar. Huvuddelen av församlingens medlemmar bor i Storvreta. Kyrkobyggnaden Ärentuna kyrka har en stomme av gråsten och består av ett långhus med ett smalare rakt kor i öster. Vid långhusets södra vägg finns ett vidbyggt vapenhus. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Ytterväggarna är belagda med ljusgul puts. Kyrkorummets väggar är prydda med kalkmålningar som utfördes av den så kallade Ärentunamästaren på 1440-talet. Målningarna gestaltar bland annat helgonens liv och scener ur Skapelseberättelsen. Tillkomst och ombyggnader Kyrkan byggdes runt sekelskiftet år 1300; möjligen invigdes den 1302 då man vet att ärkebiskop Nils Allesson visiterade församlingen. Det ursprungliga tunnvalvet i trä, som satt över koret och som byttes ut mot kryssvalv i tegel före kyrkans återinvigning 7 mars 1435. Tunnvalvet hittades i innertaket vid en restaurering och finns delvis bevarat på Historiska museet. Vapenhuset i söder tillkom troligen när kyrkorummet fick sina nuvarande tegelvalv. Underlaget för vapenhusets tak är bräder som ingick i kyrkorummets tunnvalv. På långhusets tak har det funnits en takryttare med formen av ett litet spetsigt torn. Takryttaren syns på en avbildning av Johan Hadorph från 1680. 1743 togs takryttaren ned och två senare sattes spiror upp på taknockens ändpunkter. 1788 förstorades fönstren och nya fönster togs upp. Vid restaureringen av kyrkorummet 1960-1967 medverkade konservator Sven Carlsson och arkitekt Carl-Eric Nohldén. Läktaren med orgel revs. Målningarna på västväggen frilades. Nuvarande orgel med 16 stämmor, utförd av Grönlunds Orgelbyggeri i Gammelstad, Luleå, sattes in. I östra kyrkogårdsmuren finns en stiglucka. Öster om kyrkogårdsmuren finns en fristående klockstapel. Inventarier Altaret är från 1918. Kyrkan har ett Mariaskåp från 1470-talet. I korets fönster finns glasmålningen Den gode herden, utförd av konstnären Gunnar Torhamn 1928. I koret finns en dopfunt från 1948. I vapenhuset finns mellanstycket från en medeltida dopfunt. Enligt en osäker tradition ska Ärentunamadonnan ursprungligen ha stått i kyrkan. Sedan länge ingår den i Uppsala universitets konstsamlingar och är idag utställd på Gustavianum. Bildgalleri Referenser Noter Tryckta källor Ärentuna kyrka, Bengt Ingmar Kilström, Upplands kyrkor, Ärkestiftets stiftsråd, 1996, Libris 2248050 ; 65 Webbkällor Ärentuna kyrka på Svenska Kyrkan.se Upplandia.se - En site om Uppland Erik Fant: Ett medeltida dekorerat trätak i Ärentuna kyrka, Fornvännen 1931 Bengt Ingmar Kilström: Nyframtagna målningar i Ärentuna kyrka. Fornvännen 1967 Externa länkar Vattholma pastorat Wikimedia Commons har media som rör Ärentuna kyrka.
Arcibiskupský palác v Uppsale

Arcibiskupský palác (švédsky: Ärkebiskopsgården) v Uppsale je oficiálním sídlem arcibiskupa švédské luterské církve. Byl dokončen v roce 1744 podle plánů Carla Hårlemana. Palác se nachází v centru starého města naproti Univerzitnímu parku poblíž uppsalské katedrály. Po oficiální odluce církve od státu v roce 2000 se stal majetkem švédské církve a je v jejím užívání. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Arcibiskupský palác v Uppsale na Wikimedia Commons
Archbishop's Palace, Uppsala

The Archbishop's Palace (Swedish: Ärkebiskopsgården) in Uppsala, Sweden, is the official residence of the Lutheran Archbishop of Uppsala, the primate of the Church of Sweden. It was designed by Carl Hårleman and first completed in 1744, on or close to the site of several earlier buildings previously serving a similar role. The palace is situated facing the University Park, close to Uppsala Cathedral in the old city centre, west of the river. History The medieval Archbishop's castle A fortified castle for the Archbishops of Uppsala was erected close to the site during the 14th century on the site of the present day University Park. The castle was improved upon during the 15th century, with added towers and fortifications. It was burned and partly destroyed in 1497 and again in 1521 during the Swedish wars against Denmark. The castle was restored and further extended as a royal palace during the reign of King Gustav I of Sweden but gradually fell out of use when the new Uppsala Castle was built in the 1550s, after which the old castle for many years served a subsidiary role to the new castle and was used as a source of building material for its extension. A royal stable was built in 1620, and in the mid-17th century only the foundations of the castle remained. The land was taken over by Uppsala University and used for a riding school for young noblemen. Extensive remnants of the northern tower were found during construction of the present University Hall and University Park during the 1880s. The nearby street Rundelsgränd is named after the tower remnants. Present-day palace The present palace was built on the site of a previous building from the 14th century, the Dean's house, which from 1691 temporarily served as the Archbishop's residence. Parts of the medieval cellars and foundation have been incorporated in the present building. In 1737 construction started on the new palace, designed by Carl Hårleman, and the building was completed in 1744. The two wings, subsidiary buildings and servant's quarters were added during the 18th century and an additional floor was added to the main building in 1767. In 1879 the wall surrounding the ground plot was built. The main building was extensively rebuilt in 1901 and declared a national listed building in 1935. In 1993 a statue honouring former Archbishop and Nobel Peace Prize Laureate Nathan Söderblom was placed next to the palace walls. Since the official separation of the Church of Sweden from the state in 2000 the palace is owned by the Church of Sweden and remains in use as the official residence of the Archbishop. References