NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Igreja de São Nicolau (Treleburgo)

Igreja de São Nicolau (em sueco: St Nicolai kyrka) é uma igreja da Suécia na cidade de Treleburgo, na província da Escânia, dedicada ao santo dos marinheiros Nicolau de Mira. Está a leste da fortificação viquingue local e parece datar de algum ponto antes da década de 1260, quando a Igreja de São Pedro de Istádio foi erigida. Foi substituída em 1883 pelo prédio atual, projetado por Helgo Zettervall. Salvo uma torre de 1617, seu estilo é uma mistura de neorromânico e neogótico. O edifício tem um andar, é estreito e seus braços são cruzados. Seu altar é de meados do século XVII e é ricamente decorado, com a fundação da igreja como o motivo central; a mesa da comunhão é cercada por duas figuras vigilantes; no lado direito, João Batista, e no esquerdo, Moisés. No coro, tem 24 cadeiras de monges dos anos 1400 que ainda são usadas hoje e seus três sinos são do século XVI. A pia batismal é em pedra e tem sido usada por pelo menos seis séculos. A igreja abriga o brasão fúnebre de Ehrenbusch de 1680, que foi depositado junto de Ehrenbusch, sua esposa e irmão, o epitáfio de Holt e as figuras evangelistas do púlpito. O padre Bruzélio e sua família também foram sepultados ali. Referências Bibliografia «Igreja de São Nicolau de Treleburgo». Comuna de Treleburgo. 2019
Sankt Nicolai kyrka, Trelleborg

Sankt Nicolai kyrka, kyrkobyggnad i centrala Trelleborg. Den är församlingskyrka i Trelleborgs församling i Lunds stift. Kyrkan är vigd åt Sankt Nicolaus, sjömännens helgon. Kyrkobyggnaden Ursprungligen stod det en medeltidskyrka på platsen. Riktigt hur gammal kyrkan är vet man inte, men troligen är den till sina äldsta delar uppförd innan Petrikyrkan i Ystad byggdes på 1260-talet. På 1800-talet växte sig församlingen så stor att man fick riva nästan hela kyrkan och bygga en ny. Helgo Zettervall hade gjort ritningarna. Det enda som finns kvar av det gamla är tornet som byggdes 1617. Resten är typiskt för Zettervall med en blandning av nyromansk och nygotisk stil. Mellan 1881 och 1883 byggdes den nya kyrkan. Nästan alla gamla inventarier plockades undan, men flera av dem togs fram på 1920-talet. Interiör Altaruppsatsen från 1600-talets mitt är rikt utsirad med nattvardens instiftande som centralmotiv. Nattvardstavlan omges av två vaktande figurer; på högra sidan Johannes Döparen och på vänstra sidan Moses. Predikstolen förfärdigades under 1640-talet. Dess baldakin är numera tak över den medeltida dopfunten i kalksten tillverkad på Gotland. I koret finns 24 munkstolar från 1400-talet som används än idag. De tre kyrkklockorna är från 1500-talet. I kyrkan finns också flera andra intressanta inventarier så som Ehrenbuschska begravningsvapnet från 1680 samt Holtska epitafiet. Joakim Ehrenbusch från Rydsgård vilar i ett eget gravkor tillsammans med sin maka och bror samt Trelleborgsprästen Nils Bruzelius och hans familj. Galleri Orgel En orgel med 7 stämmor som är över 100 år gammalt (år 1773). Orgel byggdes om 1785 av en orgelbyggare från Malmö. Orgeln godkändes av organisten Nathanäl Friedrich Greve, Ystad. 1883 byggde Salomon Molander & Co, Göteborg en orgel med 21 stämmor. 1926 byggde Th Frobenius & Co, Lyngby, Danmark en orgel med 37 stämmor. 1972 byggde Paul Ott, Göttingen, Tyskland en orgel med mekanisk traktur och elektrisk registratur. Den hade fria och fasta kombinationer. Orgeln på 40 stämmor tillhör den gamla piporgeln, byggd av Paul Ott i Göttingen 1972. Disposition Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 380. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Trelleborg.se Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Vidare läsning Bodin, Anders (2017). Helgo Zettervalls arkitektur : vol. 2 Kyrkor. Stockholm: Carlsson. sid. 218-224. Libris 20846731 Frostin, Ernst (1983). Helgedomar på Söderslätt. D. 3, Trelleborgs kyrka - Sankt Nicolai. Trelleborg: Trelleborgs allehanda. Libris 434346. ISBN 91-86566-01-6 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sankt Nicolai kyrka, Trelleborg.
Kościół św. Mikołaja w Halmstad

Kościół św. Mikołaja (szw. Sankt Nikolai kyrka) – luterańska świątynia znajdująca się w szwedzkim mieście Halmstad. Siedziba parafii Halmstad. Historia Pierwsza wzmianka o świątyni pod wezwaniem św. Mikołaja, patrona marynarzy, pochodzi z 1432 roku. Obecny budynek wzniesiono prawdopodobnie pod koniec XV wieku. Był jedną z nielicznych budowli, która pamięta czasy sprzed wielkiego pożaru miasta w 1619 roku. W wyniku płomieni zniszczona została wieża i dach. Kościół przebudowano w latach 1757–1760 i 1869–1872 oraz wyremontowano w latach 1938–1941. Architektura Świątynia gotycko-neogotycka, trójnawowa. Nawa główna zakończona jest absydą otoczoną obejściem. Może pomieścić 600 osób. Witraże wykonał Erik Olson. Organy na emporze wykonało w roku 2003 przedsiębiorstwo Pels & Van Leeuwen z ’s-Hertogenbosch. Składają się z 54 głosów i 3714 piszczałek. Zastąpiły one starszy instrument z 1939 roku, oddano je do użytku 21 września 2003. Drugie, 19-głosowe organy, ustawiono przy ołtarzu. Powstały w 1978 roku w warsztacie Åkerman & Lund Orgelbyggeri w Knivście. Prócz tego w kościele stoi klawesyn z 1992 i fortepian z 1997. Na wieży kościoła wiszą trzy dzwony, czwarty stoi w kruchcie. Dane dzwonów na wieży: Galeria Przypisy
Sankt Nikolai katolska kyrka, Linköping

Sankt Nikolai kyrka är en romersk-katolsk kyrkobyggnad i Linköping. Den tillhör Sankt Nikolai katolska församling i Stockholms katolska stift. Kyrkan invigdes den 24 maj 1990, och är uppkallad efter linköpingsbiskopen Nicolaus Hermanni. Historia Under 1950-talet, när antalet katoliker i Linköping började öka, börjande de katolska präster som var verksamma i Linköping att fundera på att grunda ett katolskt kapell. 1961 mottogs en donation, vilket medförde att en fastighet för ändamålet kunde inköpas. Fastigheten på Teatergatan 1 i Linköping inköptes den 30 maj 1962 och ett katolskt kapell inreddes i fastigheten. Den 1 januari 1974 upprättades officiellt S:t Nikolai katolska församling inom Stockholms katolska stift, efter att tidigare fungerat som en "annexförsamling" till Sankta Birgitta katolska församling i Norrköping. Församlingen var i behov av en större kyrka, eftersom antalet församlingsmedlemmar fortsatte att öka. Planeringen av ett nytt kyrkobygge kunde påbörjas efter en donation från Nederländerna. Den 24 maj 1990 invigdes den nya, nuvarande, kyrkan. Franciskanerna 1963 flyttade en präst från Franciskanorden in permanent i huset på Teatergatan 1. Därefter bildades en franciskansk kommunitet bestående av präster från Nederländerna. År 2000 lämnade franciskanerna Linköping. Orgel I kyrkan står en elorgel med en manual. Referenser Externa länkar Sankt Nikolai katolska församling
St. Nicholas Church, Örebro

The Saint Nicholas Church (Swedish: Sankt Nikolai kyrka) or the Nicholas Church (Swedish: Nikolaikyrkan) is a church building in central Örebro, Sweden. It was originally called the Örebro Church (Swedish: Örebro kyrka) because it was the only Church of Sweden building in town until the early 20th century. Örebro Nikolai parish is in the Diocese of Strängnäs of the Church of Sweden. History Construction began in the late 13th century and is supposed to have been completed by the mid-14th century. Large parts of the church are built with limestone. There are Romanesque styles in the oldest parts and therefore Gothic Style in the newer. The oldest is the choir area from around 1275–1300. The current look of the church dates from the great restoration between 1863 and 1900, when the church's Gothic style was emphasized. The restoration proposal had been made by Carl Georg Brunius (1793–1869) and was completed by Axel Herman Hägg (1835–1921) and associate professor Adolf Kjellström (1834–1932). Partial renovations took place in 1936 under the direction of architect Erik Fant (1889–1954) and in 1962–64 after drawings by architect Kurt von Schmalensee (1896–1972). The latest renovation took place in 1979–80. References External links Media related to Sankt Nicolai kyrka, Örebro at Wikimedia Commons
Saint Olaf's chapel (Byxelkrok)

Saint Olaf's chapel in Byxelkrok, on the island of Öland, Sweden, was built in 1976. The modernist design is by Anders Berglund. The chapel is in Böda socken in the Diocese of Växjö, and is one of three 20th-century churches on the island. Another Saint Olaf's chapel on the island, on the small shoal island called Lilla grundet on the Grankullaviken bay, is in ruins, with only a small elevation left as evidence. The chapel and its cemetery are mentioned in a 1515 list from the Diocese of Linköping; possibly stones from the chapel were used to build Långe Erik, the lighthouse on the neighboring island, Stora grundet. References External links
Sankt Olofs kapell, Böda

Sankt Olofs kapell är ett kapell i Byxelkrok i Böda socken. Kapellet uppfördes 1976 i modernistisk stil efter ritningar av Anders Berglund. Kyrkan är uppförd i rödmålat trä med plåttak och bär samma namn som det medeltida kapell på Lilla grundet i Grankullaviken som numera är Sankt Olofs kapellruin. Inre och yttre renovering genomfördes 2016-2020. Kapellet ägs och drivs av en egen stiftelse. [källa behövs] Källor Öländska kyrkor,kapell och ruiner Vidare läsning Boström, Ragnhild (1968). Böda och S:t Olof : Åkers härad, Öland band 1:2. Sveriges kyrkor ; 116. Öland ; 1:2. Åkerbo härad. Stockholm: Almqvist & Wiksell. Libris 19512943. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6961 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sankt Olofs kapell, Böda.
Adventkyrkan, Uppsala

Adventkyrkan är en frikyrka i Luthagen, nära Rickomberga, Uppsala med cirka 50 döpta medlemmar, ansluten till Adventistsamfundet. Byggnadens historia Byggnaden som nu är Adventkyrkan, uppfördes 1913 på Svanbergsgatan 6, då som Rickomberga församlingshem tillhörande Helga Trefaldighets församling. År 1946 renoverades och byggdes församlingshemmet om och fick namnet Sankt Olofs kapell. Den avlystes som kyrka cirka 1980 och såldes till Sjundedags Adventistsamfundet. Orgel En orgel flyttades till kyrkan 1979. Den var byggd omkring 1960 av Eriksson, Harg. 1980 byggdes orgeln om av Rolf Larsson, Uppsala. Orgel är mekanisk. Referenser Noter Externa länkar Adventkyrkans officiella webbplats
Sankt Olofs kyrka, Falköping

Sankt Olofs kyrka, tidigare även kallad Falköpings kyrka, är en kyrkobyggnad som tillhör Falköpings församling i Skara stift. Den ligger vid S:t Olofsgatan i närheten av Stora torget i centrala Falköping. Kyrkan är uppkallad efter Sankt Olof. Kyrkobyggnaden Sankt Olofs kyrka består av rektangulärt långhus med smalare absidkor i öster, vidbyggd sakristia i nordost samt med tornet i väster där huvudingång är placerad. Den är den äldsta kyrkan i falköpingsområdet och byggd av sten på 1100-talet. Kyrkan, som låg i närheten av den medeltida stadens torg, har motstått flera av de bränder som i övrigt ödelade stadens träbebyggelse. Historik Den äldsta stenkyrkan, sannolikt uppförd under 1100-talet, återstår tämligen intakt i den befintliga kyrkans östra del. Vid arkeologiska utgrävningar i och kring kyrkan har påträffats grundmurar till en äldre sakristia samt ett västtorn, vilka båda stod i förbindelse med absidkyrkans murar. Redan under 1200-talets mitt eller dess andra hälft förlängdes långhuset i väster. Den i sydväst avtrappade portalen med inställda kolonner och koniskt formade kapitäl, hör till denna byggnadsperiod och har tidstypisk, unggotisk utformning. Det nuvarande västtornet tillfogades senare, troligtvis under senmedeltiden. Kyrkans exteriör blottar ett murverk av tuktad kalksten, där flera av medeltidskyrkans öppningar har markerats. Kyrkorummet är helt övervälvt; långhusets två östliga kryssvalv härrör sannolikt från 1200-talets ombyggnad och har ribbor av finhuggen sandsten. Sankt Olofs kyrka i Falköping är ett representativt och välbevarat exempel på de två århundraden, 1100- och 1200-talen, som framförallt präglat det medeltida och intensiva kyrkobyggandet i Västergötlands centralbygder. Det finns emellertid också anledning att framhålla kyrkans exceptionella drag, däribland dess storlek och sammansatta planform – vilket kan tyda på att Falköping haft en kyrklig särställning redan under äldre medeltid. Legend Enligt en legend utpekade den helige Sigfrid platsen för kyrkan, något som måste ha ägt rum under missionstiden på 1000-talet. Det är inte osannolikt att den nuvarande kyrkobyggnaden ersatte en äldre stavkyrka från 1000-talet. Den äldsta delen av den nuvarande kyrkan uppfördes av bruten kalksten under tidigt 1100-tal. Orgel April 1868 invigdes en orgel med 16 stämmor fördelade på två manualer byggd av Erik Adolf Setterquist, Örebro. Bilder Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 162. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sankt Olofs kyrka, Falköping.
Sankt Olofs kyrka, Kalmar län

Sankt Olofs kyrka är en kyrkobyggnad i Trekanten i Kalmar kommun. Den är församlingskyrka i Ljungby församling i Växjö stift. Kyrkobyggnaden Sankt Olofs kyrka invigdes 1925 och kallades då kapell. Den ritades av J Fred Olson. Det hade länge funnits en önskan om ett sådant, och betydande insamlingar av ortsbefolkningen hade skett för att förverkliga bygget. Kapellet fick namn efter helgonkungen Sankt Olof. Det består av ett långhus med kor i norr och huvudingång i söder. Istället för torn är kapellet försett med en takryttare krönt av en spira med ett kors. År 1962 skedde en omfattande renovering då läktare byggdes, bänkinredningen renoverades och nytt altare och ny predikstol tillkom. Det var efter denna renovering som beteckningen kapell ändrades till kyrka. År 1983 gjordes en tillbyggnad som fick namnet Sankt Olofsgården. Inventarier Dopfunten är tillverkad av trä med dopskål av tenn 1951. Altarskåp är utfört av konstnären Sven-Bertil Svensson från Mörbylånga. Predikstolen tillkom vid restaureringen 1962. Triumfkrucifix i korbågen. Bildvävnad utförd av Hans Krondahl. Fristående altare och ny altarring tillkom 1962. Orgel 1957 byggde Hammarbergs Orgelbyggeri AB en orgel som 1985 renoverades av J. Künkels Orgelverkstad. Den nuvarande orgeln är byggd av Sune Fondell och anskaffades 1992. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sankt Olofs kyrka, Kalmar län.
Sankt Olofs kyrkoruin

Sankt Olofs kyrkoruin är en kyrkoruin i Sigtuna. Den ligger på kyrkogården väster om Mariakyrkan i Sigtuna i den dåtida stadens östra utkant. Kyrkan har en byggnadshistoria som starkt påminner om den näraliggande Sankt Pers kyrka, de är ungefär samtida. I första omgången omkring år 1100 byggdes centraltorn, kor och tvärskepp. I ett senare skede tillkom långhuset som dock byggdes med reducerad längd. Alldeles intill kyrkoruinen finns en källa som troligen har samband med kulten kring kyrkans skyddshelgon Olof den helige. Vid undersökningar sommaren 2005 inne i Sankt Olof påträffade arkeologer djupt under golvet grunden till en äldre stenkyrka. Kyrkoruinen Sankt Olofs kyrkoruin byggdes ovanför en äldre offerkälla. Ruinen är i likhet med Sankt Pers kyrkoruin välbevarad och den kan upplevas. Bortsett från tornet över korsmitten är den annars helt olik sin föregångare. Sankt Olof anses rest omkring 1100-talets mitt, eventuellt är den inte rest förrän under senare delen av århundradet, när Sigtuna definitivt övergivits som biskopssäte. Arkeologiska undersökningar har nämligen gjort klart att kyrkan ursprungligen planerats med ett långhus, vilket skulle bli lika stort som koret. Men projektet behövde tydligen inte förverkligas. Det är svårt att hitta direkta förebilder till kyrkans märkliga planlösning. En av många tankar som framförts är att helgedomen uppfördes på platsen för en äldre stavkyrka, som den också i vissa avseenden kanske efterliknade. Sankt Olof har varit knuten till kulten kring den norska helgonkungen Olav den helige (995-1030), Olav Haraldsson, kallad den helige (eller S:t Olof), på norska Olav den hellige, som levde kring år 1000. Sankt Olof var kung av Norge och han är landets nationalhelgon. I början av 1000-talet färdades han flera gånger genom Sigtuna. Olav var i yngre år en framgångsrik viking. Han plundrade i Mälaren, i Östersjön och runt Danmarks kuster. Olof blev Nordens första och mest populära helgon. Söder om koret finns en brunn, den är möjligen en gammal offerkälla, som kommit att sättas samman med Oloflegenden. Offerkällorna var föremål för kulthandlingar och man offrade där mynt och värdeföremål. En offerkällas vatten ansågs ha läkekraft och man drack det eller använde det för begjutning av sjuka människor. Brunnen har varit överbyggd och stått i förbindelse med koret via en öppning nere vid golvet. Det kan hända att ett skrin med Sankt Olofs reliker stått framför altaret. Andra kyrkoruiner i Sigtuna Ytterligare två kyrkoruiner finns i Sigtuna. Sankt Pers kyrkoruin ligger väster om den medeltida stadskärnan invid prästgården. Sankt Pers kyrka anses ha varit ärkestiftets domkyrka före flytten till Gamla Uppsala 1190. Sankt Lars kyrkoruin ligger längs Prästgatan. På Klockbacken i Sigtuna, väster om S:t Lars kyrkoruin och ovanför Prästgatan står en klockstapel. Bildgalleri Exteriör Interiör Referenser Noter Övriga källor http://old.stockholmslansmuseum.se/upptack_lanet/visa/b051/ , läst 2012-04-14 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör S:t Olofs kyrkoruin. Bengans historiasidor Erik Lundberg: Sigtunakyrkorna och Norge, Tidskriften Fornvännen, 1935 Riksantikvarieämbetet
Sankt Pauli kyrka, Eskilstuna

Sankt Pauli kyrka är en kyrka i S:t Johannes församling. Den ligger i Skiftinge och är församlingens fjärde yngsta kyrka. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes efter ritningar av arkitektfirman Smedark i Eskilstuna och invigdes 1978. Kyrkan har fasader klädda med rödmålad locklistpanel och ett sadeltak täckt med svartmålad plåt. Ihopbyggda med kyrkan finns församlingslokaler. Sydväst om kyrkan finns en klockstapel av trä med skiffertäckt sadeltak. Stapeln vilar på plintar av betong. Stapeln är äldre än kyrkan och uppförd 1950. I stapeln hänger två klockor. Inventarier På altaret finns ett träkrucifix som är ritat och tillverkat av skulptören Erik Sand i Strängnäs. Textilier som tillverkats av Birgitta Hagnell-Lindén och Åsa Martinsson. Orgel Orgeln med 13 stämmor och två manualer är byggd 1978 av Walter Thür Orgelbyggen AB i Torshälla. Orgeln är mekanisk. Galleri Källor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Eskilstuna församling Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Eskilstuna församling Wikimedia Commons har media som rör Sankt Pauli kyrka.
Sankt Peders kyrka

Sankt Peders kyrka eller Lödöse (gamla) kyrka är en kyrkobyggnad belägen i Lödöse i Lilla Edets kommun. Sedan 2010 tillhör kyrkan Lödöse församling (tidigare Sankt Peders församling) i Göteborgs stift. Historia Från 1731 fanns en tornlös stenkyrka, som i sin tur ersatte den träkyrka, som uppfördes efter att den medeltida kyrkan förstörts under danska truppers angrepp. Detta tros ha skett 1565 under Nordiska sjuårskriget, då den danske överbefälhavaren Daniel Rantzau (1529–1569) brände ner Lödöse under sitt återtåg från Västgötaslätten mot Varberg. I 1731 års kyrka fanns takmålningar som utförts 1751 av Ditlof Ross. Tio brädor har bevarats och finns uppsatta i den nya kyrkans torn. Kyrkobyggnaden Den nuvarande kyrkan i nyklassicistisk stil uppfördes 1845–1846 och invigdes 1847. Kyrkan står på samma plats som sina tre föregångare. Inventarier I vapenhuset finns fyra gravstenar som är bevarade från 1300-talet. På södra tornväggen finns målningsfragment från en tidigare kyrkas takmålningar. Delar av altaruppsatsen kommer från den tidigare kyrkan. Dopfunten från 1200-talet är huggen av den s.k. Lödösemästaren, men är hämtad från Skepplanda kyrka. Den ursprungliga kyrkan som troligen var från 1100- eller 1200-talet, hade byggts till senare under medeltiden. Den var helgad åt aposteln Petrus och omnämndes 1330 som ecclesia beati Petri. Predikstolen tillkom 1864. Genom en donation 1947 fick kyrkan åtta tavlor utförda av Erik Abrahamson som skildrar aposteln Petrus liv. Orglar Läktarorgeln har en fasad byggd 1866 av Johan Nikolaus Söderling. Verket har byggts om och utökats först på 1930-talet med två stämmor, därefter 1947 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB till tretton stämmor och senast 1976 av John Grönvall Orgelbyggeri. Den har nu arton stämmor fördelade på två manualer och pedal. I pipverket finns äldre material från skilda tider. Kororgeln är byggd av John Grönvall 1982 och har sex stämmor fördelade på manual och pedal. Bilder Referenser Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 141. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 516. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Vidare läsning Olsson, Eskil; Sager, Lennart (1967). Sankt Peders kyrka i Lödöse. Göteborg. Libris 9948173 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sankt Peders kyrka.
Église Saint-Pierre de Stockholm

L'église Saint-Pierre (en suédois : Sankt Peters kyrka) est une église située dans le quartier de Norrmalm à Stockholm en Suède. Présentation L'église Saint-Pierre est une église méthodiste conçue par l'architecte Erik Lallerstedt et construite à l'intersection d'Upplandsgatan et de Kammakargatan dans les années 1900-1901. Depuis la fusion en 2011 d'églises luthériennes, réformées, méthodistes et baptistes., la congrégation fait partie de l'Église unie de Suède. Le bâtiment, intégré au quartier, est en pierre calcaire sculptée. Le style peut être décrit comme Art Nouveau avec des éléments néogothiques et, comme l'église Saint-Matthieu de Lallerstedt, sa tour blanchie à la chaux s'élève latéralement au-dessus de l'entrée. Le pilier d'angle est orné d'un groupe de sculptures en grès sculpté représentant une figure du Christ entouré de trois personnes cherchant aide et soutien avec le nom du Christ Consolateur. Une rosace fait face à Kammakargatan. La chaire est située derrière et au-dessus de l'autel. Le retable a été peint en 1925 par Olle Hjortzberg. Galerie Notes et références Voir aussi Articles connexes Liste d'églises de Stockholm Liens externes (sv) Site officiel Site officiel St Peter and St Sigfrid, Stockholm Portail du protestantisme Portail de l’architecture chrétienne Portail de Stockholm
Sankt Peters kyrka, Stockholm

Sankt Peters kyrka eller Peterskyrkan är en frikyrka på Norrmalm i Stockholms innerstad, byggd för metodisterna efter arkitekten Erik Lallerstedts ritningar i korsningen Upplandsgatan och Kammakargatan åren 1900–1901. Efter samfundshopslagningen 2011 tillhör församlingen Equmeniakyrkan. Den i kvarteret integrerade byggnaden vilar på en våning av huggen kalksten. Stilen kan beskrivas som jugend med drag av nygotik och i likhet med S:t Matteus kyrka, även den av Lallerstedt, reser sig det vitputsade tornet sidställt över entrén. Hörnpelaren pryds av en skulpturgrupp i huggen sandsten föreställande en kristusfigur omgiven av tre personer som söker hjälp och stöd med namnet Kristus Tröstaren. Mot Kammakargatan vetter ett rosettfönster. Ursprungligen satt predikstolen i ett av kyrksalens hörn, men det flyttades senare till en position bakom/ovanför altaret. Troligen skedde detta ungefär samtidigt som altarmålningen, utförd 1925 av Olle Hjortzberg, skapades. Orgel Orgeln tillverkades av den sydtyska orgelfirman Walcker Orgelbau, vilket var firmans opus 1197 och första bygge i Sverige. Orgeln invigdes den 25 mars 1905 och har totalt 1072 pipor. Fram till 1962 var instrumentet orört då Olof Rydén omdisponerade instrumentet. Under 2018 återställdes instrumentet till originalskick av den lettiska firman Ugales Ergelbuves Darbnica som har tidigare erfarenhet av arbeten med Walcker-orglar. Disposition (ursprunglig och nuvarande): Galleri Källor S:t Peterskyrkans gamla webbplats Noter Externa länkar S:t Peters kyrkas webbplats Wikimedia Commons har media som rör Sankt Peters kyrka, Stockholm. Stockholmskällan har media som rör Upplandsgatan 12