NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sågmyra kyrka

Sågmyra kyrka är en kyrkobyggnad i Falu kommun. Den är församlingskyrka i Bjursås församling, Västerås stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1970 efter ritningar av Lars Ridderstedt och invigdes i april samma år. Byggnaden har en stomme av liggtimmer och täcks av ett plåtklätt sadeltak. I anslutning till kyrkan finns en askgravplats. Öster om kyrkan finns en fristående klockstapel klädd med faluröd träpanel. Orgeln byggdes 1970 av Robert Gustavsson Orgelbyggeri AB, Härnösand. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 291. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Information från Svenska kyrkan Externa länkar Bjursås församling Wikimedia Commons har media som rör Sågmyra kyrka.
Sånga Church

Sånga Church (Swedish: Sånga kyrka) is a medieval Lutheran church on Färingsö island, close to Svartsjö Palace in the Diocese of Stockholm in Stockholm County, Sweden. History and architecture Although mentioned in written sources for the first time in 1308, the church evidently is much older, dating from the 1170s. It was expanded during the 14th and 15th centuries and transformed from a Romanesque church into a Gothic. Both externally and internally, the church retains much of its medieval appearance. The tall spire is from 1730 but replaced an earlier spire of the same form. The church's windows have been enlarged in phases, but no other major alterations have been made to the exterior of the church. Inside, the church is decorated with a large and rich set of frescos, dating from circa 1470. The motifs are a mix of Christian, religious pictures and humorous grotesques. Among the more unusual of the frescos are depictions of the fifteen signs that forebode the Last Judgement. Among the church furnishings, the pulpit is an unusually richly carved Baroque piece, profusely decorated with intarsia. The baptismal font, dating from the 12th century, is richly decorated, and the triumphal cross (circa 1300) also merits special mention. The altarpiece is a work by Jordan Painter. A carved wooden epitaph from 1584 is believed to contain the second oldest landscape painting in Swedish art, a few years younger than the Vädersolstavlan. References External links Official site (in Swedish) Media related to Sånga Church at Wikimedia Commons
Sånga kyrka, Stockholms stift

Sånga kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Färingsö församling i Stockholms stift. Kyrkan ligger centralt på Färingsö, på en höjd nära Igelviken. Landsvägen mellan Stockholm och Färentuna går intill. När kyrkan var nybyggd var den lättåtkomlig genom ett sund som delade Färingsö i två delar. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes under 1100-talets andra hälft i romansk stil och försågs med torn på västra sidan. Under 1300-talet förlängdes kyrkan åt öster och blev en salkyrka. En sakristia byggdes till och fick tak med kryssvalv. På östra sidan fick kyrkan en rakt avslutad vägg. Under tidsperioden 1430 till 1470 tillkom vapenhuset på södra sidan och kyrkorummets tak försågs med kryssvalv. Nuvarande höga tornspira byggdes 1730 och ersatte en liknande tornspira från 1500-talet som förstördes av åsknedslag. Inventarier Dopfunten av sandsten är samtida med kyrkan. Den är byggd i två stycken och har uttömningshål. Predikstolen är i senrenässans och tillverkades 1635 i norra Tyskland Orgel En orgel flyttas hit 1885 från Lovö kyrka. Den var byggd 1797 för Lovö kyrka av Per Niclas Forsberg, Drottningholm och hade då 8 stämmor. Orgeln byggdes om 1833–1834 av Pehr Zacharias Strand, Stockholm till 7 stämmor. Vid kyrkans restaurering 1964 togs den ned och magasinerades.[källa behövs] Den flyttades 1968 till Skå kyrka. 2010 flyttades den tillbaka hit och restaurerades. Den nuvarande mekaniska orgeln är byggd 1965 av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad. Omgivning Ingång genom kyrkogårdsmuren sker genom två stigluckor. Södra stigluckan tillkom under 1400-talets senare hälft medan östra stigluckan tillkom 1674. Hundra meter öster om kyrkan står en klockstapel på en höjd. Den byggdes 1949 efter ritningar av I. Andersson och B. Schill och ersatte en äldre klockstapel från 1700-talet som brann upp. Vidare läsning Tuulse, Armin (1956). Kyrkor i Färentuna härad : mellersta delen : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor, 0284-1894 ; 77 Uppland ; 6:2. Stockholm: Generalstabens litografiska anstalt. sid. 283-378. Libris 19512818. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6922 Källor Noter Externa länkar Sånga kyrka, Stockholm 2008, © Stockholms stift, Text: Lisa Sundström Färingsö församling informerar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Stockholms läns museum Wikimedia Commons har media som rör Sånga kyrka, Stockholms stift. Kalkmålningar
Söderala kyrka

Söderala kyrka är en kyrkobyggnad i Söderala cirka 6 kilometer väster om Söderhamn. Kyrkan är församlingskyrka i Söderala församling i Uppsala stift. Kyrkobyggnaden Byggnaden är en korskyrka med centraltorn, sannolikt byggd för den första prosten i prosteriet Alir (prosten bodde senare under medeltiden i Bollnäs). Plantypen påminner om Sigtunakyrkorna, framför allt om S:t Olov. Koret är försett med absid, däremot inte korsarmarna. En ursprunglig trappa i södra korsarmen tyder på att gråstensvalven i koret, korsmitten och korsarmarna är från kyrkans byggnadstid. Valven, avsaknaden av fönster i norr samt rester av en gotländsk sandstenportal i södra korsarmen talar för att kyrkan byggts vid 1200-talets början (Bonnier 1994, s. 119 ff.). Interiören är smyckad med målningar från 1500-talet. Kyrkan har restaurerats ett antal gånger, bland annat 1711-1712, 1746-ca 1752, 1903-1904 och 1963. Vid renoveringen 1903-1904 byggdes kyrkan om radikalt efter ritningar av arkitekten Carl Möller. Bland annat skulle tornet byggas på med 2,5 meter för att klockorna skulle kunna flyttas upp i kyrkan från sin tidigare plats i klockstapeln. Under takarbetena blottades de medeltida takmålningarna som tidigare kalkats över. Söderala kyrkostämma beslutade sig efter någon månad för att restaurera målningarna. Vissa målningar ansågs dock stötande och de skrapades därför bort efter fotograferingen . Klockstapeln, vilken inte längre behövdes, flyttades upp på det närbelägna Baggberget. Vid renoveringen i kyrkan 1903, upptäcktes flera lik varav en del balsamerade och med fortfarande tydliga anletsdrag. Inventarier Här finns en kopia av Söderalaflöjeln , en vindflöjel från ca 1025 och som anses vara ett av landets finaste konstsmiden. Orgel 1736 köptes ett orgelverk från Sundsvall. 1740 byggde Daniel Stråhle en orgel med 9 stämmor. 1748 renades och stämdes orgeln av Jonas Gren, Stockholm. 1773 reparerades och rensades orgelverket av Petter Qvarnström, Sundsvall. 1874 byggde P L Åkerman & Lund, Stockholm en orgel med 16 stämmor, två manualer och pedal. Den nuvarande orgeln byggdes 1964 av Åkerman & Lunds Nya Orgelfabriks AB, Knivsta. Orgeln är mekanisk med slejflådor. Den har ett tonomfång på 56/30. Vidare läsning Bonnier, Ann Catherine; Hägg, Göran; Sjöström, Ingrid (2008). Svenska kyrkor : en historisk reseguide. Stockholm: Medström. sid. 396-397. Libris 10867351. ISBN 978-91-7329-015-9 Referenser Noter Tryckta källor Nanna Cnattingius: Hälsinglands kyrkor XVII, Söderala kyrka, 1968 Pelle Hedlund: Vad valven i Söderala kyrka berättar, del I och II, 1975 Axel Wilhelm Qvarnström: Medeltidsmålningarne i Söderala kyrka, 1911 Ann Catherine Bonnier: Medeltidskyrkornas vittnesbörd. Hälsingland före 1600. Bebyggelsehistorisk tidskrift 27 (1994) Jan Erik Hallström: Söderala kyrka 2008 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Söderala kyrka.
Söderby-Karl Church

Söderby-Karl Church (Swedish: Söderby-Karls kyrka) is a medieval church belonging to the Church of Sweden in the Diocese of Uppsala. It lies in Söderby-Karl. The church was built at the early 14th century and has been altered fairly little since then. A church porch has been added, probably already during the 14th century, but otherwise the church has retained its original size. The original wooden ceiling was replaced with brick vaults during the middle of the 15th century. The vaults were decorated with frescoes at the beginning of the 16th century. These were later painted over but rediscovered and partially restored during a renovation in 1910. The oldest item belonging to the church is the baptismal font, dating from the 13th century. The pulpit, dating from 1759, was probably made by Johan Ljung. References External links Media related to Söderby-Karl Church at Wikimedia Commons
Söderby-Karls kyrka

Söderby-Karls kyrka är en kyrkobyggnad i Söderby-Karl. Den tillhör Estuna och Söderby-Karls församling i Uppsala stift. Nordost om kyrkan står en klockstapel, troligen uppförd 1664. Öster om klockstapeln finns ett bårhus från 1946, som är inbyggt i kullen som klockstapeln står på. Kyrkobyggnaden Kyrkan består av ett rektangulärt långhus med rakt avslutat korparti, sakristia i norr och vapenhus i söder. Ingång till kyrkorummet sker från väster samt via vapenhuset i söder. Koret har ursprungligen haft en särskild ingång från söder. Kyrkan uppfördes som salkyrka med sakristia omkring 1300 eller kort därefter. Vapenhuset tillkom senare, eventuellt redan på 1300-talet. Tegelvalven i långhus, kor och vapenhuset slogs troligen i mitten av 1400-talet. Innan dess täcktes kyrkan av ett treklövervalv av trä, vars stomme till stor del är bevarad. På 1790-talet ersattes sakristians ursprungliga tegelvalv med ett platt trätak. Kyrkan, under koppartäckt sadeltak, är uppförd av natursten med inslag av tegel i bland annat valv och omfattningar. Fasaderna är spritputsade med släta hörn, fönster- och dörromfattningar. Fönstren har rundbågig form, på östra gaveln är dock muröppningarna stickbågiga. Kyrkans exteriör är i stort sett bevarad från medeltiden. Interiören präglas främst av de senmedeltida valvmålningarna som aldrig varit överputsade. Det som fanns bevarat av väggmålningarna togs fram vid en restaurering 1910. Vid restaureringen, som utfördes efter förslag av arkitekt Fredrik Falkenberg, byggdes ett pannrum under sakristian, som utvidgades mot öster för att kunna rymma en trappa ned till pannrummet. Vidare tillkom ingången i väster samt den nuvarande öppna bänkinredningen. Av äldre inventarier finns bevarat en dopfunt av sandsten från 1200-talet, ett rökelsekar för 1200- eller 1300-talet, samt kalk och patén från 1300-talet, den senare donerad av kyrkoherden Peter i Rimbo för hans föräldrars själaro. Orgel 1750 byggde Eric German en orgel med 7 stämmor. Orgeln utökades till 10 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1887 av P L Åkerman & Lund, Stockholm. Orgeln är mekanisk med slejflådor och har ett tonomfång på 54/27. 1978 renoverades orgeln av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad. Bildgalleri Källor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wilcke-Lindqvist, Ingeborg (1966). Estuna och Söderby-Karls kyrkor i Uppland. Sveriges kyrkor, 0284-1894 ; 110 Uppland ; 5:6. Stockholm: Generalstabens litografiska anstalt. Libris 19512846. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6955 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Söderby-Karls kyrka. Norrtälje kommun
Söderbärke kyrka

Söderbärke kyrka är en kyrkobyggnad i Söderbärke. Den tillhör Söderbärke församling i Västerås stift. Söderbärke kyrka ingår i Ekomuseum Bergslagen. Föregångare till den nuvarande kyrkobyggnaden Legender säger att "Västmanlands apostel" Sankt David skulle ha grundat den första kyrkan. Om detta och om hur den såg ut vet man intet. Senast under 1300-talet har en kyrka i gråsten uppförts. Av denna återfinns delar i tornet i den nuvarande kyrkan. Det finns också ett mindre antal inventarier bevarade härifrån, däribland en dopfunt i gotländsk sandsten från sent 1200-tal, en bibel från 1618, ett epitafium över bruksarrendatorn Reinhold Tersmeden från 1699 och en uppsättning nattvardssilver från 1708. Den nuvarande kyrkans tillkomst Med början 1729 uppfördes en ny kyrka på samma plats som den gamla. Byggandet drog ut på tiden av olika orsaker. Bland annat drabbades man av att de nyresta takstolarna blåste ner under en storm i september 1732. Kyrkan stod klar 1734. Bruksägaren Jacob Tersmeden d.ä. på Larsbo beskrivs som en av byggets främsta ekonomiska tillskyndare. Predikstolen är ritad av Carl Hårleman. Senare renoveringar Kyrkan restaurerades 1911 på ett sätt som Hakon Ahlberg beskriver som pietetslöst. Vid nästa renovering, 1966–1967, togs sikte på att återställa mera av 1700-talskaraktären i kyrkan. Kyrkan rustades utvändigt 1983. Orgel 1795 byggde Niclas Söderström i Nora en orgel med 20 stämmor, två manualer och bihängd pedal. 1865 renoverades orgeln av Erik Adolf Setterquist, Örebro. Vid renoveringen togs fem stämmor bort. 1923 byggde Furtwängler & Hammer, Hannover i Tyskland, en orgel med 28 stämmor, två manualer och pedal. Den nuvarande orgeln byggdes 1967 av Åkerman & Lund, Knivsta. Orgeln är mekanisk. Fasaden med ljudande fasadpipor är från 1795 års orgel. Kororgel Den nuvarande mekaniska kororgeln byggdes 1967 av Åkerman & Lund, Knivsta. Galleri Källor Hakon Ahlberg: Söderbärke kyrka (häfte nr 30 i Västerås stifts kyrkobeskrivningar; 1987) Söderbärke kyrka, minnesskrift med anledning av 200-årsminnet av den nya kyrkans byggnad; 1935 Hakon Ahlberg & Staffan Björklund: Dalarnas kyrkor i ord och bild, 1996. Noter Vidare läsning Bonnier, Ann Catherine; Hägg, Göran; Sjöström, Ingrid (2008). Svenska kyrkor : en historisk reseguide. Stockholm: Medström. sid. 386-387. Libris 10867351. ISBN 978-91-7329-015-9 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Söderbärke kyrka.
Söderfors kyrka

Söderfors kyrka ligger i bruksorten Söderfors väster om Tierp och hör till Tierp-Söderfors församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1789-1792 efter ritningar av Erik Palmstedt som ersättning för äldre korskyrka nedbrunnen 1789. Kyrkan bekostades helt av brukspatron Adolf Ulric Grill och invigdes 30 september 1792 av ärkebiskop Uno von Troil. Söderfors kyrka är ett fint exempel på det sena 1700-talets nyklassicistiska kyrkobyggnadskonst och är praktmässigt placerad med huvudingången i direkt förlängning av Storgatan. Kyrkobyggnaden har en stomme av tegel och består av ett rektangulärt långhus med öst-västlig orientering. Tvärtemot flertalet andra kyrkor ligger tornet vid östra sidan och koret vid västra sidan. Tornet kröns av en inglasad lanternin, formad som ett rundtempel. Inventarier Höger om altaret finns en dopfunt som är tillverkad 1957. Tre ljuskronor från senare delen av 1800-talet är gåvor från församlingsborna respektive brukspatron Gustaf Östberg. I tornet hänger tre kyrkklockor där den äldsta är gjuten 1772. Sedan 1971 hänger på norra långväggen en altartavla som är en fri kopia av Fredric Westins altartavla i Kungsholms kyrka i Stockholm. Kopian är målad av Anna Matilda Forssenius och har motivet Jesu uppståndelse. Åren 1855 till 1945 fungerade tavlan som altarprydnad. Orgel 1872 bygger Åkerman & Lunds Orgelfabrik, Stockholm en orgel. Den nuvarande orgeln är byggd 1933 av Åkerman & Lunds Nya Orgelfabriks AB, Sundbybergs stad och är en pneumatisk orgel med rooseveltlådor. Stora delar av pipverket och fasaden är från 1872 års orgel. Tonomfånget är 56/30 och orgeln har två fria kombinationer, fyra fasta kombinationer och registersvällare. Orgeln omdisponerades 1989 av Gunnar Carlsson, Borlänge. Kyrkomiljön Kyrkogården är symmetriskt omgärdad av ett smitt spjutstaket och höga plåtklädda kolonner vid huvudentrén. Väster om kyrkan finns ett bisättningshus som är uppfört efter ritningar av kyrkans arkitekt och samtida nuvarande kyrka. Referenser Tryckta källor Vägvisare till kyrkorna i Uppsala län, sidorna 147 - 148, Karin Blent (redaktör), Länsstyrelsen i Uppsala län, 1997, ISBN 91-85618-54-3 Jan Håkan Åberg, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:II, Uppsala stift. Svenska kyrkan i utlandet. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Upplandia.se - En site om Uppland Söderforssidan informerar
Södergarn, Erken

Södergarn är den största ön i sjön Erken i Norrtälje kommun. Södergarn är långsmal och cirka 25 hektar stor. Ön är sedan 2003 ett Natura 2000-område. Södergarn är även naturreservatsskyddat. Reservatet och Natura 2000-områdets yttergränser sammanfaller helt. I länsstyrensens bevarandeplan beskrivs ön sålunda: "Marken på ön Södergarn är svagt kuperad, blockrik och med inslag av hällar. Morän dominerar på höjderna och finjord i svackorna. Vid Södergarnsviken på den södra delen av ön finns ett fuktigt parti. Hela ön är skogbevuxen. På den västra delen växer en medelålders ädellövskog som har utvecklats fritt under flera decennier och som därmed uppvisar en naturskogs karaktärsdrag. Den är mycket variationsrik både vad gäller artsammansättning och ålderstruktur och här finns en stor mängd död ved i olika dimensioner och nedbrytningsstadier. Träd- och buskskiktet utgörs av lind, ek, ask, alm, lönn, tall, gran, björk, rönn, skogstry, måbär och hassel. I de centrala delarna av ön är lind det helt dominerande trädslaget. En mindre del i den norra delen har ett relativt sett större inslag av gran samt triviallöv, främst asp och björk. Längs den norra strandlinjen finns även några mindre insprängda partier med mycket uppväxande aspar. En del ekar, tallar, granar och björkar är mycket gamla och grova. Dessa vittnar om att kronskiktet bakåt i tiden troligtvis varit något glesare än idag. Av dessa står en del idag på sina ställen trängda av uppväxande buskar och träd. Ädellövskogen har ett mycket högt naturvärde med en rik lundflora, exempelvis tandrot, sårläka, hässlebrodd, tvåblad, lungört, vårärt och storrams. I partier med stort ljusinsläpp finns även mer ljuskrävande växter såsom slåtterfibbla, nattviol och tjärblomster. Tack vare den relativt stora mängden död ved och gamla, grova träd är även kryptogamfloran rik. Ett flertal rödlistade (hotade) arter samt signalarter noterats i området, däribland koralltaggsvamp, oxtungssvamp och gul dropplav. Den östra delen av området avverkades för omkring 25 år sedan. Idag domineras denna del av klena, unga aspar med inslag av björk, klibbal, lind och ek. Äldre ekar sparades vid avverkningen och dessa står idag utspridda i den täta lövungskogen. Skogen här har börjat självgallra vilket har resulterat i förekomst av död ved." Referenser Noter Källor Länsstyrelsen i Stockholms län, "Södergarn SE0110365, Bevarandeplan för Natura 2000-område", Dnr 511-2005-037937, 2007-02-05 http://www.sgu.se/sgu/sv/om_sgu/remisser/2002/01-789-2002.htm http://www.lansstyrelsen.se/stockholm/Sv/djur-och-natur/skyddad-natur/naturreservat/norrtalje/Sodergarn/Pages/default.aspx
Söderhamns rådhus

Det nuvarande rådhuset i Söderhamn uppfördes 1860 och fick sin nuvarande utformning 1876-78. Det är det fjärde i ordningen som funnits i staden. Det första rådhuset kom till 1621, vilket var året efter att Gustav II Adolf utfärdat stadsprivilegier för den nya staden. Detta rådhus var en träbyggnad i en våning vilket var beläget något sydost om det nuvarande. Den exakta utformningen av detta rådhus, som förstördes i stadsbranden 1675, är okänd. Det andra rådhuset invigdes 1683 och var betydligt större än föregångaren, men inte heller detta blev gammalt. Det var beläget något sydväst om det nuvarande rådhuset, mitt i nuvarande Rådhusgatan. Den 21 maj 1721 härjade ryska trupper staden och brände då ned i stort sett all bebyggelse, med undantag för den nya Ulrika Eleonora kyrka, som skonades. Såväl rådhuset som den då ännu kvarstående gamla Mariakyrkan blev lågornas rov. Det tredje rådhuset uppfördes av byggmästare Jonas Granlund och stod klart 1724. Det var placerat på samma plats som det nuvarande. Denna byggnad var påkostad och försedd med taktorn, urverk, stadskällare och lokaler åt hallrätten. Den var jämte kyrkan stadens mest förnäma byggnad och blev äldre än föregångarna. Den totalförstördes dock i stadsbranden 8 februari 1860, även om man den gången kunde förhindra en större katastrof. Magistraten agerade dock snabbt och redan samma år invigdes det nuvarande rådhuset, vilket uppfördes efter ritningar av Gävles stadsbyggmästare Gustav N. Runer och blev dennes förnämsta arbete. Denna byggnad uppfördes i tegel med huvudfasad åt söder och två flyglar samt är försedd med taktorn. Den inrymde ursprungligen stadens hela administration med stadsfiskalkontor, lokaler åt polisen med arrest, auktionskammare m.m. Dessutom fick staden nu en större festlokal i rådhuset. I den förödande stadsbranden 22 juli 1876 blev Runers rådhus svårt skadat. Taket med tornbyggnaden förstördes helt, men väggarna stod kvar och vid en genomgripande restaurering av stockholmsarkitekten Ernst Jacobsson, vilken var slutförd 1878, fick rådhuset sin nuvarande utformning i holländsk renässans med kalkstensdekorationer. Det nya kopparklädda tornet, som når en höjd av 46 meter, fick invändigt en stomme bestående av järnkolonner gjutna vid Ludwigsbergs verkstad medan uret kom från F.W. Tornberg urfabrik & urhandel. Interiören renoverades, medan rumsdispositionen var i princip den samma som före branden, med stadsfullmäktiges sessionslokal, drätselkammare och lokaler för sparbanken i övervåningen medan nedervåningen bland annat inrymde polisstation med åtta arrester, telegraf och tull. Rådhuset har därefter restaurerats vid flera tillfällen. Rådhuset har besöksadress Oxtorgsgatan 19 och inrymmer Söderhamns kommunkansli. Källor Söderhamns rådhus - en tillbakablick, utgiven av Söderhamns-Kuriren 1975.
Söderhöjdskyrkan

Söderhöjdskyrkan, tidigare Ebeneserkyrkan, är en frikyrka ansluten till Evangeliska Frikyrkan belägen i hörnet Brännkyrkagatan 31 och Blecktornsgränd i kvarteret Ormen mindre på Södermalm i Stockholm. Byggnaden har av Stadsmuseet i Stockholm blivit grönmärkt, vilket betyder "särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt". Historik Ebeneserförsamlingen grundades 1883 som Stockholms tredje baptistförsamling. Finansieringen av bygget skedde genom insamlingar och bidrag från byggmästaren Fredlund och bokförläggaren Per Palmqvist. Den uppfördes 1885-1886 efter ritningar av arkitekten Anders Gustaf Forsberg för Ebeneserförsamlingen. Kyrkobyggnaden invigdes den 19 december 1886. År 1905 hade medlemsantalet ökat från 48 (1883) till cirka 500. Inom församlingen fanns många föreningar, bland annat för kvinnor, barn, körverksamhet och socialt hjälparbete. Byggnaden Forsberg gav byggnaden en kraftfull gavelarkitektur, inspirerad av renässansens stil. Byggnaden har en gulgråputsad fasad i två plan och ligger på en hörntomt med långsidan mot Brännkyrkagatan. Gaveln mot Blecktornsgränd har två ingångar och rika fönsterutsmyckningar. Invändigt dekorerades kyrkorummet ursprungligen med målningar av baptistmålaren Berndt Sörenson. Emporen bärs upp av gjutjärnskolonner som avslutas med akantuskapitäl. I slutet av 1960-talet tog Stockholm stad beslut om att kvarteren på Mariaberget östra där kyrkan ligger skulle bevaras (se Söder 67). Den då slitna kyrkobyggnaden renoverades och byggdes om. Bland annat gjordes moderniseringar och handikappanpassningar. Söderhöjdskyrkan tar över Söderhöjdskyrkan är en kristen församling som grundades 1985. År 1993 förvärvade församlingen den före detta Ebeneserkyrkan på Södermalm. 2012 hade församlingen ungefär 200 medlemmar varav cirka två tredjedelar är under 40 år. Den tidigare fasta bänkinredningen togs bort och ersattes med lösa bord och stolar. Kyrksalen används i huvudsak för gudstjänster, främst lördagar och söndagar. Kvällstid sker här körövningar, musikrepetitioner, ungdomssamlingar och liknande. Till kyrkan hör en mindre lägenhet som framförallt används som kontor. Interiörbilder Noter Källor Söderhöjdskyrkan Stadsarkivet Ebeneserkyrkan Umeå universitet om Söderhöjdskyrkan. Bedoire, Fredric (2012) [1973]. Stockholms byggnader: arkitektur och stadsbild (5). Stockholm: Norstedt. sid. 254. Libris 12348272. ISBN 978-91-1-303652-6 Externa länkar Stockholmskällan har media som rör Söderhöjdskyrkan Wikimedia Commons har media som rör Söderhöjdskyrkan.﻿