Sankt Laurentii kyrka, Söderköping

Sankt Laurentii kyrka eller S:t Laurentii kyrka är en kyrkobyggnad i Söderköping. Kyrkan är församlingskyrka i Söderköping S:t Anna församling. Historik Församlingskyrkan i Söderköping tillkom i slutet av 1100-talet. Den brann dock 1494 och byggdes om till en hallkyrka på 1490-talet. Den invigdes på nytt 1497 av biskop Henrik Tidemansson. Den nutida kyrkobyggnaden är präglad av denna ombyggnad, Murar har hittats från den tidigare kyrkan, men även från 1200-talets början. Sannolikt har det funnits en kyrka på samma plats åtminstone sedan omkring 1200. Fragment av medeltida väggmålningar kan hittas inuti kyrkan, men det mesta förstördes i branden 1494. S:t Laurentii församling omtalas första gången år 1253. Kyrkan bör ha byggts om redan under reformationen, men ombyggnader har sedan dess gjorts vid tiden omkring 1580, 1747-1749, 1804, 1808, 1840, 1845, 1885, 1953 och senast 1975. SVT:s julotta 2018 sändes från kyrkan. Historiska händelser i S:t Laurentii kyrka 29 juli 1281 kröntes Magnus Ladulås gemål Helvig av Holstein till svensk drottning. 2 december 1302 kröntes Birger Magnusson och Märta av Danmark till svensk kung och drottning. Inventarier Altarskåp av ek, nordtyskt arbete från 1500-talet. Dopfunt av kalksten av sen gotländsk paradistyp, cuppa från 1300-talet medan foten endast är några decennier gammal. Till denna finns ett dopfat från 1658. Kalkmålning av oidentifierad upphovsman, 1400-talets andra hälft. Triumfkrucifix från verkstad i Östergötland, 1400-talets första fjärdedel. Träskulptur av ek föreställande Martin, nordtyskt arbete från omkring 1500. Krucifix av ek, kors av furu, från verkstad i Östergötland, mitten av 1400-talet. Träskulptur av ek föreställande Katarina av Alexandria, nordtyskt arbete från 1400-talets sista fjärdedel. Träskulptur av lövträ, Kristoffer, oidentifierad upphovsman omkring 1500. Träskulptur av ek, helgon ur altarskåp, nordtyskt arbete från mitten av 1400-talet. Träskulptur av lövträ, evangelistsymbol, från verkstad i Östergötland under 1400-talet. Predikstolen tillkom 1669, dock målades den först 1723. Glasmålning i fönster: Tidegärden med motiv från bibliska lovsånger. Utfört 1988 av Bengt Olof Kälde. Fönstret är enligt inskription uppsatt "Till minne av Arthur Adell, kyrkoherde i S:t Laurentii församling åren 1938-1959. Den svenska tidegärdens förnyare." Under åren 1802-1886 hängde Pehr Hörbergs altartavla längst fram, men hittas numera vid den sidovägg i kyrkans kor. Ett antal epitafier från 1500- och 1600-talet pryder väggarna. Ljuskronorna är också från samma tid. Det äldsta inventariet är ett processionskrucifix från 1200-talet. Bilder Orglar I kyrkan finns tre orglar: en uppe på orgelläktaren en stor orgel vid koret och en liten på kyrkans norra arm. Läktarorgeln 1588 sätts en orgel upp som troligen kom från en kloster i Polen. Den skänktes av riksrådet Karl Holgersson Gera eller Jöran Holgersson Gera.[källa behövs] Omkring 1700 byggs ett pedalverk med kort oktav av Johan Agerwall, Söderköping. Alla stämmor i pedalen är av tenn. 1767 renoveras orgeln av Swahlberg. Orgeln har fyra bälgar. Stora orgeln på läktaren har 23 orgelstämmor fördelade på två manualer och pedal. Den har slejflådor med mekanisk traktur och registratur. Vita undertangenter i manualerna (ursprungligt). Orgelfasaden byggdes 1844 av Carl Gustaf Blom Carlsson, Överintendentämbetet. Alla fasadpipor stumma. Orgeln i övrigt kom till 1845 och uppfördes av Sven & Erik Nordström, Norra Solberga. Sommaren år 1887 renoveras orgeln av Erik Nordström. År 1906 omändras orgeln av Åkerman & Lund. År 1991 renoveras orgeln av konstnären och orgelbyggaren Sune Fondell i Ålem. Disposition: Kororgeln Den stora orgeln intill koret byggdes 1980 av Anders Persson, Viken, och har lika många orgelstämmor och manualer som orgeln längst bak på läktaren. Orgelfasaden ritades av Torsten Leon-Nilson. mekanisk traktur och registratur. Disposition: Orgelpositivet Positivet i kapellet i norra skeppet uppfördes också det av Anders Persson men 1976, fyra år tidigare än den stora orgeln intill koret. Det har 6 orgelstämmor och är helmekaniskt. Fasaden ritades av Torsten Leon-Nilson. Disposition: Diskografi Inspelningar av musik framförd på kyrkans orglar. Orgel bronslur och trombon / Torgé, Christer, basun & bronslur ; Nilsson, Torsten, orgel. LP. Proprius : PROP 9924. 1985. Externa länkar och källor Wikimedia Commons har media som rör Sankt Laurentii kyrka. Bebyggelseregistrets anläggningspresentation St Lars&minibild=on Medeltidens bildvärld, Historiska museet. Antiqvarisk tidskrift för Sverige, andra delen (1867-1869), sid 89f, handlar om Sankt Laurentii kyrka. Litteratur och källor Sten L. Carlsson (1973). Sveriges kyrkorglar. Lund: Håkan Ohlssons förlag. ISBN 91-7114-046-8 Dag Edholm (1985). Orgelbyggare i Sverige 1600–1900 och deras verk. Stockholm: Proprius förlag. ISBN 91-7118-499-6 Einar Erici & R. Axel Unnerbäck (1988). Orgelinventarium. Stockholm: Proprius förlag. ISBN 91-7118-557-7 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson: Inventarium över svenska orglar 1989:II, Linköpings stift GOArt: The Nordic-Baltic Organ Book - History and Culture, Göteborg (2003), ISBN 91-973916-9-7 Fotnoter Vidare läsning Glase, Béatrice; Glase, Gösta (1996). 99 kyrkor : från Skåne i söder till Lappland i norr. Stockholm: Byggförl./Kultur i samarbete med Riksantikvarieämbetet. sid. 102–103. Libris 8377620. ISBN 91-7988-142-4