NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bärbo kyrka

Bärbo kyrka är en kyrkobyggnad i Bärbo i Strängnäs stift. Den är församlingskyrka i Stigtomta-Vrena församling. Kyrkobyggnaden Den medeltida kyrkan är en av de minsta i Södermanland. Kyrkan består av ett rektangulärt långhus med ett smalare rakt avslutat kor i öster, en sakristia och en korsarm i norr. Långhus och sakristia är täckta med sadeltak, medan koret och norra korsarmen är täckta med huvar. Långhusets innertak är täckt med ett tunnvalv av trä medan koret har ett kryssvalv av trä. Kyrkorummet nås genom en ingång i väster. Tidigt under medeltiden, troligen runt år 1200, uppfördes kyrkan av gråsten. Under senmedeltiden, troligen på 1400-talet, förlängdes kyrkan åt väster. Sakristian kan ha uppförts samtidigt liksom det senare rivna vapenhuset. 1677 tillkom korets huv och spira. Samtidigt höjdes murarna och koret fick ett kryssvalv av trä. Långhusets trätunnvalv tillkom vid mitten av 1700-talet. 1755 tillbyggdes norra korsarmen. Klockstapeln är från 1600-talet och genomgick en ombyggnad runt år 1740. Läktaren – med egen ingång – på den norra väggen är från 1755 och bekostades av Fredrik Bengt Rosenhane på Tista och hans maka Eva Sofia Stenbock. Under åren 1938–1939 genomgick kyrkan en restaurering. Inventarier Dopfunten, som är en av kyrkans äldsta inventarium, är från 1200-talets första hälft. Den hittades när man grävde efter vatten till på 1950-talet. Den förvaras i sakristian. En gotisk ljuskrona från senmedeltiden. En originell altarprydnad är sammansatt av resterna från ett medeltida altarskåp. Det hela grupperar sig kring en modern glasmålning av konstnären Albert Eldh. Det förnämsta inventariet är altartavlan, en tredelad målning (triptyk), utförd på 1530-talet av den tyska målaren Hans Kemmer (1495–1561). Altartavlan donerades till Bärbo kyrka 1715 av Cattarina Brant. Tavlan i kyrkan är en fotokopia. Originalet finns på Sörmlands museum. En skulptur föreställande Sankt Olof är ett svenskt arbete från 1200-talets andra hälft. Predikstolen tillverkades på 1640-talet och kompletterades 1677 med medeltida figurer. Timglaset är från 1704. Lorens Stormhatts epitafium, ett arbete utfört av sörmlänningen Hans Jerling (1677), hänger på långhusväggen. Orgel Före 1878 användes ett harmonium i kyrkan. Den nuvarande mekaniska orgeln byggdes 1878 av Åkerman & Lund, Stockholm. Orgeln skänktes till kyrkan av grevinnan Henriette Wachtmeister på Nääs. Den är bevarad i stort sett i ursprungligt skick. Urval av gravsatta på Bärbo gamla kyrkogård Fredrik Wachtmeister och hans hustru Louise, född af Ugglas Nils Wachtmeister och hans hustru Märta, född De Geer af Leufsta Tom Wachtmeister Ian Wachtmeister Nutida bilder Referenser Noter Tryckta källor [1] Våra kyrkor, sidan 233, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Sörmlandsbygden 1962. Hans Kemmers altartavla i Bärbo kyrka Webbkällor Stigtomta-Vrena församling Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bärbo kyrka.
Bärebergs kyrka

Bärebergs kyrka är en kyrkobyggnad i den nordvästra delen av Essunga kommun. Den tillhör Främmestad-Bärebergs församling i Skara stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan ligger på en höjd vid Nossans dalgång och uppfördes ursprungligen på 1200-talet. Långhuset breddades och förlängdes med ett tresidigt avslutat kor 1742. Åren 1746–1748 uppfördes ett kort och satt kyrktorn som ger en viss särprägel åt byggnaden. Tornet försågs 1752 med urverk. Vid en restaurering 1905, enligt Hjalmar Tessings ritningar skapades dagens kyrkorum med tredingstak och jugendinredning. Inventarier Altaruppsats från 1700-talet En sexsidig dopfunt av trä är sannolikt från 1905. Den fyrsidiga predikstolen med ljudtak är från början av 1700-talet. Klockor Lillklockan är av en senmedeltida normaltyp. Den saknar inskrifter. Orgel Orgeln, placerad på läktaren i väster, har sexton stämmor fördelade på två manualer och pedal och är byggd 1972 av Smedmans Orgelbyggeri. Den ljudande fasaden härtstammar från 1909 års orgel. Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 29. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 156. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bärebergs kyrka.
Bärfendals kyrka

Bärfendals kyrka är en kyrkobyggnad i Bärfendal, Munkedals kommun. Den tillhör från 2022 Munkedals församling (tidigare Bärfendals församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Stenkyrkan uppfördes troligen vid mitten av 1100-talet och består av ett kort, rektangulärt långhus med ett lägre, smalare kor samt absid i öster. Det medeltida murverket och absidplanlösningen är till stora delar bevarade. Koringången har ursprungligt läge, men är något breddad. Vid restaureringar har det medeltida materialet återanvänts. Kyrkorummet hade från början en triumfbåge mellan långhus och kor. Den revs 1725 och ersattes med en vidare korbåge som i sin tur revs 1770. Vid västra kortsidan finns ett kyrktorn av trä som uppfördes 1868 och ersatte ett vapenhus av trä på samma plats. Vid den restaurering som inleddes 1930 under ledning av Arthur Brattberg framhävdes inredningen 1600- och 1700-talskaraktär på bekostnad av tilläggen som gjorts under 1800-talet. Norr om koret uppfördes 1932 en murad sakristia. Kyrkans ytterväggar är spritputsade och vitfärgade. Långhus och kor har separata sadeltak belagda med rött tegel. Absidens tak är belagt med skiffer. Det fyrkantiga kyrktornet har en åttakantig lanternin som är belagd med skiffer. Vid kyrkogården finns ett litet kyrkstall, som har uppförts av rundtimmer. Inventarier I korets södra sida finns en dopfunt från förra delen av 1200-talet, varav endast cuppan av täljsten återstår. Den är 32 cm hög och cylindrisk samt avslutas nedtill med en ornerad vulst. Runt cuppan finns fem vida arkadbågar med spiraler och rundlar samt treflikiga liljeornament. Uttömningshål finns i funtens mitt och den har inga större skador. Den tillhör en grupp om tre till fyra funtar från Dalsland och jämte denna en i Svenneby kyrka i Bohuslän. Den allra förnämsta finns i Ödeborgs kyrka. Cuppan vilar på en timglasformad fot av trä som är av sent datum. Predikstolen bestående av korg och ljudtak och trappa är ett barockarbete tillverkat 1642. Den åttakantiga korgen har reliefer föreställande evangelisterna. Nuvarande träaltare är från 1885. Tidigare altare var av sten. På altaret finns en kopia av kyrkan gamla krucifix Jorsalakorset, som förvaras på Statens historiska museum. Orgel Orgeln med sin ej ljudande fasad är tillverkad 1955 av Grönvalls orgelbyggeri. Den har tio stämmor, två manualer och pedal. Bilder Referenser Gullbrandsson, Robin (2017). Medeltida taklag i Göteborgs stifts kyrkor : en förstudie. Rapport / Västarvet, 2017. Vänersborg: Västarvet. sid. 17. Libris 22284903 Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 128. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 557. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bärfendals kyrka.﻿
Bågaliden

Bågalidens naturreservat ligger i Örnsköldsviks kommun, Björna socken. Det ligger 6 km sydväst om Locksta och omfattar 97 hektar. Det är också ett av Västernorrlands läns högsta berg med toppen på 530 meter över havet. Den alldeles runda Maltjärnen finns mitt i reservatet. Allmänt Skogen vid Bågaliden är av naturskogskaraktär, gammal senvuxen granskog. Den hyser en hel del hotade arter. Ändamålet med reservatet är att för framtiden bevara ett urskogsartat skogsekosystem och låta det utvecklas fritt samt att i begränsad omfattning underlätta för allmänheten att besöka området. Området är av Regeringen antaget som Natura 2000-område enligt habitatdirektivet. De naturtyper som bidragit till att göra Bågaliden till Natura 2000-område är dystrofa sjöar och småvatten, västlig taiga och öppna svagt välvda mossar, fattiga och intermediära kärr och gungflyn. Vad gäller den västliga taigan är det frågan om undergrupperna gammal grandominerad skog och gamla barrblandskogar. Brandbevakningstorn På toppen av Bågaliden finns ett gammalt brandbevakningstorn med tillhörande bevakningsstuga och radiomast. Från utsiktstornet har man en milsvid utsikt över norra Ångermanlands skogslandskap. Vid bevakningstornet finns också en övernattningsstuga. Denna typ av bevakningstorn förekommer på några av de högst belägna bergen i länet. De var tidigare bemannande med brandvakter under torrare väderperioder vår och sommar. Från tornen kunde brandrök upptäckas på långt håll och larm snabbt slås för att få ut räddningstjänst och skogsbolagsfolk för att släcka skogsbränder. Denna typ av brandbevakning var i bruk fram till början av 1960-talet när brandflyget tog över denna uppgift. Lavar och svampar I nordostsluttningen växer den sällsynta och fridlysta långskägglaven (Usnea longissima). Den finns på granar i gamla orörda skogar. I norra Ångermanland finns den i några gamla höghöjdsgranskogar som klarat sig undan skogsbrand. Långskägg klarar inte uttorkning, brand eller modernt skogsbruk och den förökas enbart vegetativt, det vill säga genom att delar av lavbålen lossnar och därefter med vindens hjälp sprids till närliggande träd och fäster. Tillsammans med långskägg växer också violettgrå tagellav (Bryoria nadvornikiana) på granarna. ). På sälgar i skogen förekommer lunglav (Lobaria pulmonaria) och skrovellav (Lobaria scrobiculata). I skogen finns gott om torrakor och på sina ställen även rikligt med lågor (låga = dött omkullfallet träd). I området har man också funnit ullticka (Phellinus ferrugineofuscus), gränsticka (Phellinus nigrolimitatus), doftskinn (Cystostereum murraii), tickmussling (Antrodia heteromorpha) och skuggblåslav (Hypogymnia vittata). Alldeles i anslutning till reservatet förekommer mer långskägg. Bilder Referenser Källor Birkö, Thomas; Forsgren, Fredrik (2000). Örnsköldsviks naturguide. Örnsköldsviks kommun. Libris 3236122. ISBN 91-972328-6-6
Bångska palatset

Ej att förväxla med Bångska huset Bångska palatset (fastigheten Sperlingens Backe 36) är en byggnad i kvarteret Sperlingens backe vid brytningspunkten Sturegatan och Stureplan i Stockholm. Adressen är Stureplan nr 6. Historia Huset ritades 1883 av arkitekt Adolf Emil Melander på uppdrag av brukspatron Johan August Bång. Det utformades som hyreshus med stora paradvåningar och butiker i bottenvåningen. Byggnaden rönte stor uppmärksamhet vid färdigställandet och ansågs vara ett mästerverk för sin rikt artikulerade fasad i stram nyrenässans men även på grund av att fasaden är delad i två vinklar vilket Melander löste genom att i putsdekoren göra vertikala markeringar. Mittpartiets portal gick genom två våningar och ovanför denna stod korintiska kolossalkolonner. Byggnaden pryddes även av antal skulpturer av skulptören Carl Johan Dyfverman, bland annat sfinxliknande symboler för de fyra årstiderna på mittpartiets krön samt kvinnogestalter representerande natten-morgonen och dagen-aftonen. På 1950-talet hyvlades all dekor från fasaden och en av Stockholms viktigaste fasader från 1880-talet försvann. Kvar fanns länge en renrakad fasadvägg med neonreklam. Bångska palatsets läge gjorde att man såg fasaden över hela Stureplan, en bit in på Birger Jarlsgatan och längs hela Kungsgatan. Det var på 1960-talet Sveriges dyraste reklamplats och en fastighetsägare med fyra till fem skyltar på fasaden kunde få in en årshyra på runt 50 000 kronor. Neonreklam På 1950-talet var fasaden för Bångska palatset formligen tapetserad med neonreklam. En av de större skyltarna var Gevaert-skylten som gjorde reklam för Världsmärket i Foto - Gevaert -film. Skylten hade konstruerats och tillverkats av Ruben Morne genom dennes företag Morneon. Skylten sträckte sig över två våningars höjd (cirka sju meter). Till vänster om Gevaert-skylten satt Osram-skylten, en av Sveriges första “skrivande” skyltar som invigdes 1952. Även Stomatol, Luxor Radio och Kockums emalj var representerade på denna attraktiva reklamplats. Återställning av fasaderna År 2005 återskapades dock en del av husets fasad när huset inkorporerades i Sturegallerian. Huvudentrén till gallerian går numera genom huset. Idag (2010) finns ingen reklam längre på Bångska palatset, bortsett från några enstaka ljusskyltar i höjd med bottenvåningen. I samband med omdaningen av Sturegallerian som ägaren ADIA vill genomföra kommer fasaden att återställas till utseendet den hade på 1800-talet, inklusive de figurativa skulpturerna. Källor Thomas Eriksson (1997). Neon, eldskrift i natten. Rabén Prisma. ISBN 91-518-3100-7 , sida 77 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bångska palatset.
Båraryd Church

Båraryd Church is a church in Gislaved's congregation in the Diocese of Växjö, Sweden. The church is the congregation's largest church. Church building The earlier church was probably built during the 13th century in the shape of a stone Latin cross church with a choir. It is possible that this church has a predecessor, a smaller wooden church. When the medieval church was demolished, a wooden beam with the year 1107 carved was found. Through the course of the century the church became subject to renovation and expansion. In 1776 the church was expanded to double its size. According to a drawing the church, apart from the Latin cross church building, consisted of a larger choir, sacristy, and a church porch. Since the church lacked towers the church bells were placed in a belfry. Interior Many medieval objects from the old church are ruined. The old pulpit is one of them. A baptismal font in sandstone dated to the 13th century is preserved from the previous church The altarpiece is painted by Ingeborg Westfelt-Eggertz and depicts Jesus. The altar rail is semicircular with undecorated mirrors. The pulpit with a sounding board from the time the church was built has a five-sided basket with gilded decor in the mirrors. Organ loft with a flared center piece. References Printed sources Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. p. 327. ISBN 91-971561-0-8. Online sources "Kulturhistorisk karakterisering och bedömning Båraryds kyrkogård". Retrieved September 4, 2019.
Båraryds kyrka

Båraryds kyrka är en kyrka i Gislaveds församling i Växjö stift. Kyrkan är församlingens största kyrka. Kyrkobyggnaden Den tidigare kyrkan uppfördes troligen under 1200-talet i form av stenbyggnad bestående av långhus och kor. Det är emellertid inte otroligt att denna kyrka haft en föregångare, kanske en mindre träkyrka. När medeltidskyrkan revs fann man en bjälke med årtalet 1107 inhugget. Under århundradens lopp blev kyrkan föremål för om och tillbyggnader. 1776 skedde en ombyggnad som utökade kyrkan till dubbel storlek. Enligt en teckning bestod kyrkan förutom av långhuset av ett större rakslutande kor, sakristia och ett vapenhus. Eftersom kyrkan saknade torn hade klockorna sin plats i en klockstapel. 1691 uppfördes en ny fristående stapel liknande ett klocktorn med pyramidformad huv. Nuvarande kyrka uppfördes 1880-1882 i nationalromantisk stil med nyromanska inslag efter ritningar av arkitekt Albert Törnqvist. Invigningen förrättades 1882 av biskop Johan Andersson. Kyrkan, som byggdes i sten, spritputsad och vitkalkad, består av ett rektangulärt långhus med en avslutande korvägg och en bakomliggande femsidig sakristia. Tornet är försett med dubbla romanskt inspirerade ljudöppningar samt en sluten lanternin med en hög spira krönt av ett kors. 1927 försågs kyrktornet med ett tornur. Interiören, som präglas av ljus och rymd, är av salkyrkotyp och försedd med trätunnvalv. 1968 genomfördes en omfattande renovering under ledning av arkitekt Per Rudenstam, Jönköping. Inventarier Många medeltida föremål från gamla kyrkan är förstörda. Gamla predikstolen är ett av dessa. En dopfunt i sandsten daterad till 1200-talet är bevarad från föregående kyrka. Tillhörande dopfat av mässing är från 1946. Altartavlan är målad av Ingeborg Westfelt-Eggertz och skildrar Jesu nedtagande från korset. Tavlan omramas av en altaruppställning bestående av pilastrar som bär upp ett trekantigt överstycke. Altarringen är halvcirkelformad med odekorerade speglar. Predikstolen med ljudtak från kyrkans byggnadstid har en femsidig korg med förgylld dekor i speglarna. Öppen bänkinredning. Orgelläktare med utsvängt mittstycke. Orglar Läktarorgeln med 16 stämmor är byggd 1882 av orgelbyggare Carl Elfström, Ljungby. Fasaden är utförd i nygotik. Orgeln är mekanisk och renoverades 1982 av Västbo Orgelbyggeri, Långaryd. Kororgel med 6 stämmor byggdes år 2000. Referenser Tryckta källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 327. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor ”Båraryds kyrka”. Svenska kyrkan. Arkiverad från originalet den 18 april 2013. https://archive.is/20130418162443/http://www.svenskakyrkan.se/default.aspx?id=760662. Läst 6 augusti 2011. Båraryds kyrka Gislaveds pastorat.Orglar Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910621F4 Dopfunt Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Båraryds kyrka.
Bårslövs kyrka

Bårslövs kyrka ligger i sydöstra delen av Bårslöv, någon mil öster om Helsingborg. Bårslöv var tidigare en egen församling, Bårslövs församling, men tillhör sedan 2010 Kvistofta församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Den vitkalkade kyrkan syns tydligt från motorvägen och ligger på Ekebyvägen i det gamla Bårslövs kyrkby. På samma plats har det legat en kyrka sedan 1100-talet, men den nuvarande kyrkan invigdes 1858. Byggmästare var Anders Haf från Viken, som även utförde ritningarna utifrån det ombyggnadsförslag som Carl Georg Brunius framförde 1852. Av den gamla kyrkan återstår västgaveln från 1100-talet och tornet från 1400-talet. Kyrkan är uppförd av gråsten och innehåller även rivningsmaterial i sandsten från den gamla kyrkan. Den är putsad och vitkalkad med tegeltak, förutom tornet och sakristian som har koppartak. I augusti 1884 fick församlingen tillstånd att uppta ett lån på 3 000 kronor för reparation av kyrkan och anskaffande av en orgel. 1943 utfördes en omfattande renovering, då kyrkan bl.a. fick ny bänkinredning. Inventarier Altartavlan är en oljemålning utförd av Hugo Gehlin 1930 med titeln "Kristus välsignar barnen". En äldre altartavla, "Kristus på korset", finns kvar i söder. Den är signerad P. Löfstedt 1811. Predikstolen av ek är ett rikt skulpterat och målat renässansarbete från 1598, dekorerad med bl.a. kvinnofigurer föreställande dygderna. Kyrkans äldsta inventarie är ett triumfkrucifix av ek från andra hälften av 1400-talet. Dopfunten i kalksten är ritad av arkitekten Leon Nilsson. Dopfatet av mässing är tillverkat i Nederländerna i början av 1600-talet. Det finns en ljuskrona av malm från 1790-talet. Kyrkan har två klockor i malm, storklockan från 1762 och lillklockan från 1782. Orgel 1885 byggde Knud Olsen, Köpenhamn en orgel med 12 stämmor, två manualer och en bihangspedal. Den blev invigd söndagen 15 februari 1885. Den nuvarande orgeln byggdes 1967 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel. Orgeln har 15 stämmor. Galleri Invändigt kyrkan i september 2013: Referenser Bårslövs kyrka. Anno 1858. Broschyr hämtad i kyrkan 23 september 2013. Helsingborgs Stadslexikon Kvistofta församling Tillgänglighetsanpassning av ingången till Bårslövs kyrka. Arkeologisk förundersökning. Christer Carlsson. Rapport 2011:43. Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter Vidare läsning Mårtensson, Torsten (1963). Kyrkor i Skåne : Luggude härad : sydvästra delen : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor ; 96. Skåne ; 2:1. Stockholm: Generalstabens litografiska anst. sid. 195-254. Libris 19512834. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6941
Båtsmanskasernen

Båtsmanskasernen är en byggnad belägen vid Svensksundsvägen på Skeppsholmen i Stockholm. Byggnaden uppfördes 1816-1819 som kasern för cirka 200 båtsmän och 40 man sjöreserv, dessutom fanns marketenteri och kanslilokaler. Arkitekt för kasernen var Fredrik Blom, byggnadschef vid Arméns flottans stockholmseskader. Byggnadsarbetena utfördes av kommenderade båtsmän och började redan 1803 med grunden då artilleriverkstäder skulle byggas, men det blev inte så. Under 1870-talet genomfördes stora ombyggnader av Båtsmanskasernen, denna gång var Victor Ringheim ansvarig arkitekt. År 1907 förändrades fasaden genom att fönstren förstorades. 1953 flyttade Kungliga Konsthögskolan in, när deras lokaler i Sergelhuset i centrala Stockholm skulle rivas för att ge plats åt det nya Hötorgscity. Ombyggnaden för de nya verksamheterna utfördes efter ritningar av arkitekt Paul Hedqvist. År 1935 blev Båtsmanskasernen (Kasern II) statligt byggnadsminne, som förvaltas av Statens Fastighetsverk. Sedan 1988 disponeras kasernen av Kungliga Konsthögskolan. På eftermiddagen den 21 september 2016 utbröt en svårsläckt brand i byggnadens fjärde våning. Branden bekämpades som mest av ett 70-tal brandmän och bedömdes vara under kontroll först tjugo timmar efter första larmet. Ingen människa skadades i branden. Källor Statens Fastighetsverk om Båtsmanskasernen Informationsskylt på platsen Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Båtsmanskasernen.
Böda Church

Böda Church (Swedish: Böda kyrka) is a Lutheran church in Böda socken on the Swedish island Öland, in the Baltic Sea. It belongs to the Diocese of Växjö. History and architecture Böda Church was built during the second half of the 12th century as a Romanesque church with nave, a narrower choir and apse. During the late 12th and early 13th century, the church was rebuilt into a fortified church. During the reconstruction, the apse was removed and the nave and choir made equally broad. The church was almost completely rebuilt 1801–03. The new church incorporates a few medieval elements, notably the Romanesque north portal. The church furnishings are post-Reformation works of art. References External links Media related to Böda Church at Wikimedia Commons
Kościół w Bödzie

Kościół w Bödzie – świątynia należąca do diecezji Växjö Kościoła Szwecji. Znajduje się w północno-wschodniej części Olandii. Architektura Kościół został pierwotnie wybudowany w XII wieku, a w XIII wieku przebudowano go, czyniąc z niego również budowlę obronną. W tym samym czasie dostawiono północne ramię transeptu. W XVI wieku dobudowano zakrystię od strony północno-wschodniej. Około 1700 roku starą zakrystię zastąpiono nową, wzniesioną po przeciwnej stronie. Generalny remont kościoła miał miejsce w latach 1802–1803, a przeprowadził go Gustaf af Sillén. Wówczas świątynia nabrała dzisiejszego charakteru. Ponadto niewielkie zewnętrzne zmiany wykonano w 1942 roku, zaś w 1951 roku zmiany wewnątrz świątyni. Dzisiejszy kościół to prawie kwadratowa nawa, absyda i zakrystia od wschodu oraz wieża od zachodu. Świątynia została otynkowana od zewnątrz i we wnętrzu. Posiada okna łukowe. Północny portal jest pozostałością po średniowiecznej budowli. Kościół pokryto dwuspadowym dachem z miedzianej blachy. Sklepienie jest drewniane, w nawie głównej kolebkowe. Wnętrze Do najważniejszych elementów wyposażenia wnętrza należą: chrzcielnica z czerwonego wapienia, z 1655 roku, wykonana przez Jordana Hanssona, ołtarz autorstwa Jonasa Berggrena z 1756 roku, z obrazem Ivana Hoflunda z 1913 roku, krzyż ołtarzowy Christiana Berga, zakupiony w 1958 roku, statek wotywny podarowany kościołowi w 1943 roku, organy produkcji Jonasa Wisteniusa z 1741 roku, organy z 1966 roku zbudowane przez firmę Västbo Orgelbyggeri, większy dzwon wiszący w wieży, odlany przez S. Ch. Grönwalla w 1831 roku, mniejszy dzwon odlany przez Joha G. Liljedahla w 1850 roku. Przypisy