NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Limmareds kyrka

Limmareds kyrka är en kyrkobyggnad i Limmareds samhälle i Tranemo kommun. Den tillhör sedan 2014 Länghems församling (tidigare Södra Åsarps församling) i Göteborgs stift. Historia Tidigare fanns en medeltida träkyrka söder om gården Limmared som tillhörde Limmareds församling som upphörde efter 1546. Grunden som mäter 14 x 8 meter är fortfarande synlig. Redan år 1917 togs kollekt upp för byggandet av en kyrka i Limmared. Den uppfördes 1957 efter ritningar av arkitekt Martin Westerberg och invigdes den 6 oktober 1957. Kyrkobyggnaden Byggnaden är av vitputsat tegel och består av en kyrksal med ett vidbyggt församlingshem vid södra sidan. Gudstjänstlokalen består av ett rektangulärt långhus med rakt avslutat kor i öster. Vid södra sidan finns en vidbyggd sakristia. Kyrkan täcks av ett valmat sadeltak som är klätt med skiffer. Kyrkorummets innertak är ett tredingstak klätt med mörkt trä. Golvet är av ekparkett med stavar lagda i öst-västlig riktning. Klockstapel och klockor En fristående klockstapel är uppförd 1955 och består av en öppen träkonstruktion av grova stockar. I stapeln hänger två kyrkklockor som är gjutna av M & E Ohlssons klockgjuteri i Ystad. Inventarier Dopfunten av täljsten är tillverkad av AB Borghamns kalkstensbrott och har ett dopfat av silver. Sex ljuskronor är tillverkade av Pukeberg glasbruk. Vid norra korväggen finns en predikstol av ek. Predikstolen saknar ljudtak. Orgel Orgeln är byggd 1964 av Tore Lindegren och har fjorton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 210. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 233. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 529. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Länghems pastorat Wikimedia Commons har media som rör Limmareds kyrka.
Limön

Limön är en ö i Gävlebukten i Gävle kommun i Gästrikland. Namnet kommer av det fornnordiska ordet lim som betyder kalk. Den dominerande bebyggelsen på ön utgörs av stugor. Båttrafik till Limön utgår på somrarna från Södra Skeppsbron i Gävle. Historia Limön ägdes fram till 1939 av svenska staten. Där har funnits ett fiskeläge som nyttjades av Gävlefiskarna, men antalet fiskare verkar aldrig ha varit fler än åtta. Länge nyttjades ön av landshövdingen i Gävle. På ön fanns också ett kalkbrott där mindre bemedlade Gävlebor bröt kalksten som levererades både till borgarna i staden och till näraliggande bruk. Kalkstensbrytningen pågick till mitten av 1800-talet. Kalkstensbrytarna bodde på Limön året runt och ägnade sig även åt jordbruk och fiske. På Limön finns en minnessten över det hundratal soldater som omkom då brigantinen Fru Margareta förliste utanför ön den 2 oktober 1808 på väg till Svensk-ryska kriget i Finland. Stenen restes 1916 av landstormsföreningen. Lotsstation upprättades på ön 1822 men flyttades 1912 till fiskeläget Bönan. År 1901 anlades Limö fyr. Redan i slutet av 1880-talet var Limön en populär utflyktsö. August Strindberg, som besökte ön, skrev om sitt besök och citeras i Tord Anderssons "Sällsamheter i Gästrikland". Böndernas fiske sköttes från 1890-talet av en arrendator och sex fiskare med familjer, totalt cirka 50 personer. Den siste bofaste fiskaren hette Hillberg. Limöns bebyggelse Limön köptes 1939 av Gävle stad. Därefter har sommarstugetomter arrenderats ut av Gävle kommun, som i början av 1940-talet föreskrev att endast enkla stugor, så kallade masonittält, fick sättas upp på somrarna. De skulle monteras ner varje höst. Dessa stugor har senare förstärkts och byggts på och får stå kvar året runt. På Limön finns cirka 150 sommarhus. På ön finns badplats, vandringsleder och ett kafé med ett enklare urval av livsmedelel. Kommunen har renoverat den gamla fyren, byggd i fyra våningar av trä, och tornet upplåts till konstnärer några veckor på somrarna i form av kulturstipendiet Natura. Limöns naturreservat Limön med omgivande vatten och holmar utgör Limöns naturreservat. Detta reservat bildades 2020 och omfattar totalt 205 hektar varav land 103. Bilder Källor Norrlandet, utredning om bebyggelse- och upplåtelseformer 1980. Noter
Lina kyrka

Lina kyrka är en kyrkobyggnad i stadsdelen Lina hage i Västertälje i västra Södertälje i Södermanland. Kyrkobyggnaden tillhör Södertälje församling i Strängnäs stift. Bakgrund Tallius Myhrman arkitekter ritade byggnaden, som blivit mycket omtalad för sin vackra arkitektur. Bland annat publicerades en serie bilder av kyrkan i Arkitektur i Sverige 1995-1999. Träkyrkan uppfördes åren 1994–1995 och invigdes hösten 1995 av biskop Jonas Jonson. Kyrkorummet har östvästlig orientering med kor i öster och ingång i väster. Väster om kyrkorummet finns ett kyrktorg. Genom att öppna vikväggar kan kyrkorummet förenas med kyrktorget. Norr och söder om kyrtorget finns församlingslokaler. Utanför byggnadens ingång finns en fristående klockstapel. Lina kyrka var huvudkyrka i Västertälje församling. Där fanns bland annat församlingens expedition. Kyrkobyggnaden var också hemvist för större delen av församlingens verksamhet. Bildgalleri Externa länkar Tallius Myhrman Arkitekter AB Gemensam webbplats för Södertälje-Tveta, Västertälje och Östertälje församlingar Bebyggelseregistrets byggnadspresentation
Lina naturreservat

Lina naturreservat är ett naturreservat i Södertälje kommun i Stockholms län. Lina naturreservat bildades 1992 och förvaltas av kommunen. Intill naturreservatet ligger Lina gård, som gav reservatet sitt namn. Beskrivning Delar av reservatet är även ett Natura 2000-område. Dessa områden blev Natura 2000-områden tack vare förekomsten av groddjursarten större vattensalamander och sländan citronfläckad kärrtrollslända. 12 augusti 2008 beslutade man att ändra reservatets gräns så dess yta blev 12 ha större. Idag är reservatet 311 ha stort, varav 2 ha är våtmark och 7 ha utgörs av Lersjön. Genom nuvarande reservatet gick på 1900-talet en smalspårig järnväg som fraktade lera från en lertäkt till Lina tegelbruk. Verksamheten pågick till början av 1970-talet, därefter vattenfylldes lergroparna som blev "Lersjön". Den är numera en fågelsjö, där bland annat sångsvan, smådopping och svarthakedopping häckar. I Lersjön och reservatets våtmarker finns även Sveriges två salamanderarter: större och mindre vattensalamander. I reservatets västra del ligger Mora torp från 1700-talet. Torpet är en parstuga och har tillhört Kiholms gård eller Lina gård. Till bebyggelsen hör även ett magasin på en hög stengrund med källare. På Lina hage vid Mora torp organiseras kosläpp i början på maj årligen. Intill torpet finns en grillplats och informationstavlor där kommunen informerar om alla sina naturreservat. I reservatet finns även gamla forngravar, och andra fornlämningar. Syftet med naturreservatet Enigt kommunen är syftet med reservatet bland annat "att bevara och säkerställa ett värdefullt natur- och närströvområde för rekreation, naturupplevelser och pedagogiska syften i ett levande kulturlandskap rikt på fornlämningar". Bilder Noter Källor Södertälje kommun: Lina naturreservat. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lina naturreservat. Broschyr över Lina naturreservat.
Lindbergs kyrka

Lindbergs kyrka är en kyrkobyggnad i Lindberg i Varbergs kommun. Den tillhör Lindberga församling (vilken före 2010 hade namnet Lindbergs församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Lindbergs kyrka uppfördes åren 1851–1853 i nyklassicistisk stil av byggmästare från Sandhults socken. Den ersatte då en kyrka från 1803, som revs efter bara omkring 40 års användande, och som i sin tur ersatt en medeltida kyrka. Troligtvis ingår material från kyrkan från 1803 i den dagens. Byggnaden är uppförd i vitputsad sten. Västtornet har lanternin med spetsig spira och är dekorerat med hörnlisener och tandsnittsornamentik. Långhuset långt och brett med ett tresidigt avslutat kor. Taket är klätt med tegel, men tornet har plåttak. Kyrkan har fyra entréer, en i varje väderstreck. Åren 1904–1906 genomfördes omfattande målningsarbeten interiört, varvid altaruppsatsen fick en rik dekormålning. Kyrkan restaurerades 1936 då centralvärme installerades och man bytte ut golvet och klädde taket invändigt med masonit. Kyrkan fick även ny färgsättning. Ytterligare restaureringar utfördes 1961, 1967 då nya ytterdörrar tillkom och 1979-1980. Sanering av skadedjur, däribland strimmig trägnagare, skedde 1982. År 2000 renoverades kyrkan och 2001 restaurerades altaruppsatsen, predikstolen, dopfunten, nummertavlorna och altarringen. Man eftersträvade då en enhetlig färgsättning åt inventarierna i koret. Inventarier Sex bevarade fragment av en medeltida dopfunt i kalksten importerad från Gotland, bland annat en fotskiva och ett något koniskt skaft. Predikstol från kyrkans byggnadstid. Altaruppsats i klassicistisk stil från kyrkans byggnadstid. Triumfkrucifix från senare delen av 1300-talet. Korset hänger på korets södervägg.. Klockor Storklockan är gjuten 1808. Diameter: 107,5 cm. Vikt: 750 kg. Lillklockan göts 1703 och är 90,5 cm i diameter och vikten är 450 kg. Orgel Den första orgeln byggdes 1856 av Johan Nikolaus Söderling och fasaden står kvar. Det gamla verket byggdes först om 1913, men byttes 1969 ut mot ett nytt mekaniskt från Tostareds Kyrkorgelfabrik. Äldre pipmaterial ingår dock i det nya verket. Instrumentet har 22 stämmor fördelade på två manualer och pedal. Referenser Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Rohr, Ingvar (1980). Kyrkorna i Varbergs kommun : presentation i bild med beskrivande text. [Lindome]: [Förf.]. sid. 34-35. Libris 7790731. ISBN 91-970213-0-X Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 ”VARBERG LINDBERG 3:1 - husnr 3”. Bebyggelseregistret. Riksantikvarieämbetet. http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000439652. Läst 7 augusti 2010. ”VARBERG LINDBERG 3:1 - husnr 3”. Bebyggelseregistret. Riksantikvarieämbetet. http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000439652. Läst 7 augusti 2010. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lindbergs kyrka.
Lindeparken

Lindeparken är en park i stadsdelen Enskede gård i Stockholms kommun. Den ligger på Tvärbanans södra sida mellan hållplatserna Linde och Globen. Parken består av stora gräsytor, en fotbollsplan och en lekplats. Ytan uppgår till 2,9 hektar. Parken fick sitt namn 1925. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lindeparken.
Linderås kyrka

Linderås kyrka är en kyrkobyggnad i Linderås församling, Småland. Den ligger en knapp mil sydväst om Tranås och tillhör Linköpings stift. Kyrkobyggnaden Linderås kyrka är byggd 1793-1794 i nyklassicistisk stil med torn och med sakristia i öster. Historik Tidigare fanns här en romansk stenkyrka. Från denna härstammar en dopfunt och ett triumfkrucifix, som numera finns i nuvarande kyrka. Inventarier Dopfunt av kalksten, oidentifierad upphovsman (ev. bestiariusgruppen), från omkr. 1200, (bilder). Triumfkrucifix av lövträ, från 1300-talets tredje fjärdedel, (bilder). Orglar 1678 anskaffades ett nytt orgelverk med sex stämmor och tremulant från Norrköping. Gesällen Magnus satte upp verket. 1693 byggdes ett positiv med sex stämmor av en okänd orgelbyggare. 1754 byggde Jonas Wistenius en piporgel. 1864 byggde Erik Nordström, Flisby, en mekanisk tvåmanualig piporgel med bihangspedal och vita undertangenter i manualen. Tonomfång: manual C - f³, pedal C - h°. Alla fasadpipor är stumma. Den renoverades 1948 av Lindegren Orgelbyggeri AB, varvid elektrisk fläkt installerades och öververket byggdes in i ett crecendoskåp. Samma firma renoverade orgeln 1961 då en ny fläkt och ny, mindre magasinsbälg monterades. År 1976 restaurerades instrumentet av Nils-Olof Berg som tog bort crescendoskåp och magasinsbälg samt tätade väderlådorna och vid en ytterligare restaurering 2000 av Åkerman & Lund Orgelbyggeri återställdes orgeln till 1864 års skick. Dock återstår att restaurera fasaden. Litteratur och källor Sten L. Carlsson (1973). Sveriges kyrkorglar. Lund: Håkan Ohlssons förlag. ISBN 91-7114-046-8 Dag Edholm (1985). Orgelbyggare i Sverige 1600–1900 och deras verk. Stockholm: Proprius förlag. ISBN 91-7118-499-6 Einar Erici & R. Axel Unnerbäck (1988). Orgelinventarium. Stockholm: Proprius förlag. ISBN 91-7118-557-7 Haas, Jonas (2006). Linderås kyrka: Linderås socken i Tranås kommun, Jönköpings län, Linköpings stift : kulturhistorisk karakterisering och bedömning. Jönköping: Jönköpings läns museum Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Eksjö-nässjöbygdens orgeldagar 2001 Linderås C:2 (sid 4) Linderås CI:1 (sid 68) Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Jönköpings läns museum, rapport Medeltidens bildvärld, Historiska museet. Wikimedia Commons har media som rör Linderås kyrka.
Linderöd Church

Linderöd Church (Swedish: Linderöds kyrka) is a medieval church in Linderöd, in the province of Skåne, Sweden. History Linderöd Church was built during the middle of the 12th century. The vaults of the church are Gothic and date from the 15th century. During the Late Middle Ages a church porch was also built in front of the southern entrance, but it was later demolished. In 1770 the church was enlarged towards the west. At this time there were plans to build a church tower, but they were never realized. Helgo Zettervall led a rebuilding of the church in 1873, adding modern windows while demolishing the church porch and moving the Romanesque southern portal to the western gable. Murals In 1929, medieval murals were discovered under later layers of whitewash, and in 1950 they were restored. They cover all the vaults of the church and are, unusually, both signed by the artist, Anders Johansson, and dated to 1498. Anders Johansson was a painter from Sweden, but could work in Skåne (at the time part of Denmark) because the two countries were united in the Kalmar Union. The paintings depict different religious subjects, including the narrative of the creation, the fall of man, the life of Christ, different Christian martyrs, saints and angels. Furnishings The church has a baptismal font from the 12th century, decorated with Romanesque ornaments. It was replaced in 1798 and put outside the church but since 1951, it is again used as the font of the church. Both the altarpiece and the pulpit date from the first half of the 18th century. Noteworthy is also the Romanesque sculpture in the tympanon above the western entrance, dating from the construction period of the church. It depicts the birth of Christ and a vision of the afterlife. References External links Media related to Linderöd Church at Wikimedia Commons
Lindesberg Arena

Lindesberg Arena är en multiarena i Lindesberg, invigd 16 augusti 2010. Här tränar och tävlar elitidrottare sida vid sida med skolungdomar och motionärer. I anslutning till arenan finns även konferenslokaler. Ett antal större arrangemang arrangeras ett par gånger per år. Lindesberg Arena kan ta 2 500 besökare och har en Greenbuildinganläggning. Arenan inrymmer Krydda Restaurang och Bowling som nyöppnades 2016. Föreningar som huserar på Lindesberg Arena är LIF Lindesberg, LAGF, Lindesbergs VBK, Frövi Judo, WSK Lindesberg, Stråssa GF Lindesberg, BK ATOM, King Cobra BK. Lindeskolan ligger bredvid arenan och har sina idrottslektioner där. Se även Lindesberg LIF Lindesberg Lindeskolan Lindesbergs VBK Externa länkar Om arenan på Lindesbergs kommuns webbplats Om arenan på Lindesbergs IF:s webbplats
Lindesbergs kyrka

Lindesbergs kyrka är en kyrkobyggnad i Lindesberg i Västerås stift. Den var församlingskyrka i Lindesbergs församling fram till 2010 då församlingen uppgick i Linde bergslags församling. Kyrkobyggnaden Kyrkans ursprungliga del är mittskeppet som uppfördes på 1300-talet. Sin nuvarande storlek fick kyrkan efter breddning 1658 då kyrkorummet blev kvadratiskt. 1683 var tornet färdigbyggt men ödelades fem år senare i en brand. 1733 reparerades tornet och taket. Kyrkan byggdes åter om 1791, för att sedan nästan helt förstöras under stadsbranden 1869. En motion av riksdagsmännen Richard Ehrenborg och Olof Nordenfeldt om ett lån ur statskassa för ett återuppbygge av kyrkan och allmänna byggnader nekades av Riksdagen. Bergs- och stadsförsamlingarna beslöt då vid ett kyrkomöte lördagen 23 april 1870 att själva komma igång med ett komplett bygge av kyrkan med tillägg av en sakristia. Kontrakt uppgjordes med byggmästare och arkitekt Carl Lundmark, Örebro. Kyrkans nuvarande utseende stammar i princip helt från den åtföljande återuppbyggnaden, för vilken Karl Lundmark utformade ritningarna, som blev färdig 1872. En ombyggnad genomfördes åren 1920-1922 då kyrkan försågs med säteritak och hög tornspira, vilket den även hade före branden. Blekingekonstnären Gunnar Torhamn gjorde glasmålningarna i kyrkan 1929-1932. En invändig renovering genomfördes åren 1976-1977 under ledning av arkitekt Jerk Alton. Inventarier Nuvarande predikstol är tillverkad av fabrikör Heldenstedt i Örebro och tillkom vid återuppbyggnaden 1870-1872. En dopängel av gips är tillverkad 1891 av bildhuggare Oskar Borg i Stockholm. Dopängeln är en kopia av Bertel Thorvaldsens dopängel i Vårfrukyrkan i Köpenhamn. En dopfunt av gotländsk kalksten tillkom vid renoveringen 1976-1977. Orgel Kyrkan fick sin första orgel 1662. 1693 fanns en orgel i kyrkan. 1731-1736 renoverades orgeln av Daniel Stråhle och fick 17 stämmor, en manual och pedal. Han byggde bland annat till en ny pedal för 2400 daler. 1755 reparerades orgeln av Jonas Gren och Petter Stråhle, Stockholm för 1500 daler. De satte även i stämman Vox virginea. Orgeln förstördes i en brand 1869. 1871 byggde Erik Adolf Setterquist, Örebro en orgel med 18 stämmor. Den utökades och omändrades 1914 och 1945 av A Magnussons Orgelbyggeri AB, Göteborg till 28 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1979 av John Grönvall Orgelbyggeri, Lilla Edet. Orgeln har mekanisk traktur och elektrisk registratur. Den har även fria kombinationer. Bildgalleri Källor Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 270, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Kulturhistorisk karakteristik Lindesbergs kyrka Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Noter Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Lindesbergs kyrka.
Lindesbergs tingshus

Lindesbergs tingshus är ett tingshus i Lindesbergs kommun i Örebro län. Byggnaden invigdes 1895 och ritades av arkitekten Theodor Dahl. Ursprungligen inhyste den stadens rådhusrätt, landskommunen och sparbanken. Byggnaden är sedan 2017 byggnadsminne. Källor Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lindesbergs tingshus.
Lindeskolan

Lindeskolan är en gymnasieskola belägen i Lindesberg, Örebro län och har Lindesbergs kommun som huvudman. Skolan, som invigdes 1966, var avsedd som gymnasieskola också för Ljusnarsbergs och Nora kommuner och styrdes ursprungligen av en gemensam gymnasienämnd. Från att under 1970- och 1980-talen ha haft cirka 1500 elever har skolan numera mellan 800 och 1 000 elever. Lindeskolan har även ett Idrottscollege som erbjuder idrotter som judo, fotboll, handboll, rytmisk gymnastik, ishockey och volleyboll. Dessa kan utövas i kombination med annan utbildning. På samhällsvetenskapsprogrammet finns möjlighet att välja inriktning i årskurs 2 och 3, inriktningarna är media och samhällsvetenskap. På Lindeskolan finns också Kulturskolans verksamhet i egna lokaler. Varje år sätter Estetiska programmet upp en större föreställning, oftast i musikalform. På skolans område finns Lindesberg arena där samtliga idrotter utövas. LIF Lindesberg har arenan som sin hemmaarena. Program Anpassad gymnasieskola Bygg- och anläggningsprogrammet Barn- och fritidsprogrammet El- och energiprogrammet Ekonomiprogrammet Estetiska programmet Fordons- och transportprogrammet Introduktionsprogrammet Industritekniska programmet Naturvetenskapsprogrammet Restaurang- och livsmedelsprogrammet Samhällsvetenskapsprogrammet Teknikprogrammet Vård- och omsorgsprogrammet Källor Externa länkar Hemsida Se även Lindesberg Lindesberg Arena LIF Lindesberg
Lindhagens Centrum

Lindhagens Centrum är ett lokalcentrum som även innehåller kontor, i en fastighet vid Lindhagensgatan på västra Kungsholmen i Stockholm. Byggnaden invigdes hösten 2009. Fastigheten som har beteckningen Paradiset 29 rymmer 13 000 kvadratmeter handelsyta och cirka 10 500 kvadratmeter kontorsyta. Bakgrund Förändringen av kvarteret utgör en del i omvandlingen av området till en ny stadsdel som går under namnet Projekt Lindhagen, där många nya bostäder och arbetsplatser skapas. Kvarteret ligger vid Lindhagensgatan samt den högre belägna Essingeleden. Tidigare fanns Skogaholmsbageriet på denna tomt. Konceptet Konceptet för Lindhagens Centrum kan jämföras med kvarteret Fältöversten på Östermalm från 1970-talet. De som bor och arbetar i den nya stadsdelen erbjuds serviceinrättningar som Systembolaget och Kronans Droghandel samt en rad butiker och restauranger. ICA Maxi är den största enskilda hyresgästen. "Lindhagens Centrum" innehåller dock, till skillnad från "Fältöversten", inga bostäder. Byggnaden Bilparkeringar i fyra plan är anordnade under butiksvåningarna och omfattar ca 260 platser. Över butiksvåningarna finns fyra plan innehållande kontor. De tre översta kontorsplanen gavs en kraftig horisontell verkan, de kragar ut mot öst och Essingeleden och ger så ett karaktäristiskt inslag i stadsbilden för de som reser på Essingeleden. Byggnadskroppens undre del är klädd med svarta "noppiga" fasadelement, som liknar en gummimatta, mittpartiet är glasat. Bilder Fakta Beställare: Fabege Entreprenör: Peab Arkitekt: Scheiwiller Svensson Arkitektkontor Totalyta: cirka 42.500 m2 Källor Lindhagenfolder Fotnoter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lindhagens Centrum.