NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Golden Hall (Stockholm City Hall)

The Golden Hall (Swedish: Gyllene salen) is a banqueting hall in Stockholm City Hall. Measuring 44-metre (144 ft) in length, it received its name when its walls were decorated by mosaics created by the artist Einar Forseth on a proposal by the City Hall architect Ragnar Östberg. The hall is best known as the location of the ball after the annual Nobel Banquet in the City Hall's Blue Hall. History A location for festivities in the central building of Stockholm City Hall was ordered in 1908 by the city councillor in the building programme for Stockholm's city hall, and the name Gyllene Salen was given to it in 1909. Initially the Golden Hall was not golden but built with stone and granite. Thanks to a hefty donation by a private person who wished to remain anonymous, the Golden Hall was reworked to its current form. The donation of 300,000 (SEK) was granted between 1917 and 1919. The walls of the hall are covered completely in mosaic that was installed between 1921 and 1923 by the mosaic firm Puhl & Wagner Gottfried Heinersdorff in Berlin. The firm received the contract in March 1921 for an original amount of SEK 280,000, later receiving an additional SEK 60,000 as a result of rising costs. The balls after the annual Nobel Banquet are always held in the Golden Hall. Mosaics The mosaics present allegories of events and persons from Swedish history in the Byzantine idiom. The northern wall shows a large seated Queen of Lake Mälar, with Stockholm in her lap. This alludes to the poetic name Mälardrottningen (Queen of Lake Mälar) for Stockholm; the city is located between Lake Mälar and the Baltic Sea. The southern wall shows different motifs from all around Stockholm: on one side it is illustrated with the Stockholm Harbour, the Katarina Elevator and the Riddarholmen Church. Stockholm City Hall itself is also depicted. The Tre Kronor castle and a horse ridden by Saint Erik are also there. St. Erik's head cannot be seen from the hall due to an error in construction which left it above the roof of the hall. References External links Media related to Gyllene salen at Wikimedia Commons
Gyllenfors kapell

Gyllenfors kapell är ett kapell som tillhör Gislaveds församling i Växjö stift. Kapellet ligger vid södra utfarten från Gislaved till Reftele. Kapellet Kapellet uppfördes 1937 efter ritningar av arkitekt Göran Pauli. En kyrkogård anlades på platsen 1931. Från början tillhörde kapellet Anderstorps församling men överfördes 1951 till Gislaveds församling. Åren 1976 - 1977 renoverades kapellet under ledning av Per Rudenstam. Kapellet färgsattes i gult, rött och blått av konstnären Pär Andersson. Inventarier Dopfunten är ritad av Per Rudenstam. Altartavlan är målad av Pär Andersson. Nattvardssilvret tillverkades 1941 av Wiwen Nilsson i Lund. I koret hänger en bonad vävd 1984 av Carin Malteson. Orgel Orgeln är byggd 1973/1974 av Setterquist & Son Orgelbyggeri, Strängnäs. Orgeln är mekanisk och manualstämmorna kan användas på båda manualerna. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 327. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Gislaveds pastorat Bebyggelseregistrets byggnadspresentation
Gymnasieskolan Vipan

Vipan är en kommunal gymnasieskola i Lund. År 1988 startade skolan med elever på Livsmedelsteknisk linje i Katedralskolans regi i hus B. 1989 blev skolan en egen skolenhet och blev den fjärde kommunala gymnasieskolan som öppnat i Lund sedan 1960-talet. Dåvarande skolstyrelse anhöll om att skolan skulle heta Gymnasieskolan Vipeholm – men byggnadsnämnden som då bestämde i namnärenden beslöt istället att namnet skulle vara Vipeholmsskolan. I juni 2006 beslöt utbildningsnämnden om namnbyte och sedan 1 juli 2006 är det officiella namnet på skolan Gymnasieskolan Vipan. Skolan är etablerad i lokaler som byggdes under första världskriget på Wipelyckan, 2 km öster om Lunds centrum, och var tänkta att inhysa ett regemente, men som dock aldrig kom till användning som sådant. Under åren 1935–1982 användes byggnaderna och parken omkring dem till att inhysa Vipeholms sjukhus. Sedan 2023 består Vipan av 14 byggnader omfattande drygt 28 000 m² med flera program, främst yrkesprogram, för drygt 1200 elever och ca 235 anställda. Utbildningar År 2023 hade Vipan cirka 1 200 elever, fördelade på 10 olika program: Barn- och fritidsprogrammet (BF), Bygg- och anläggningsprogrammet (BA), El- och energiprogrammet (EE), Handel- och administrationsprogrammet (HA), Hotell- och turismprogrammet (HT), Individuellt alternativt program (IA), Introduktionsprogrammet (IM), Restaurang- och livsmedelsprogrammet (RL), VVS- och fastighetsprogrammet (VF), Vård- och omsorgsprogrammet (VO) samt Gymnasiesärskolan. Internationell profil Gymnasieskolan Vipans elever, lärare och skolledare har deltagit i flera internationella projekt. 2018 deltog skolan i fyra projekt inom Erasmus+ med Spanien, Portugal, Frankrike, Österrike, Finland, Polen, Lettland, Litauen, Turkiet, Tyskland, Italien och Bulgarien. Vipans elever deltar i olika nationella och internationella tävlingar. Bland internationella aktiviteter märks skolans deltagande i ett FN-spel i FN:s högkvarter i New York 2008, då 16 elever och 4 lärare deltog i ett veckolångt rollspel och mottogs av FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon. Skolan deltog även i en sommelierutbildning, som samtliga elever i serveringsgrenen fick genomgå under tre veckor 2012 i Österrike. APL – Arbetsplatsförlagt lärande Samtliga elever gör sammanlagt 15 veckor praktik i företag inom respektive bransch, dessutom genomför uppemot 100 elever från Vipan delar av sitt APL (Arbetsplatsförlagt lärande) i utlandet, tack vare ett Erasmus KA1-projekt. Praktiken görs i Frankrike, Spanien, Malta, Island och Norge. Högskola och universitet Vipan är samarbetspartner till lärarutbildningen inom Malmö Universitet vilket innebär att ett tjugotal lärarstudenter gör sin praktik där. Vipan samarbetar med Lunds universitet och Lunds tekniska högskola. Forskare från universitet och högskola medverkar i tematiska fortbildningsseminarier, som också vänder sig till intresserade elever och allmänhet. Referenser Noter Externa länkar Officiell webbplats
Gällersta kyrka

Gällersta kyrka är en kyrkobyggnad i Gällersta i Strängnäs stift. Den är från 2014 församlingskyrka i Kvismare församling. Kyrkobyggnaden I den nuvarande kyrkobyggnaden ingår delar av en liten tornlös kärnkyrka från tidigt 1100-tal av samma typ som den ursprungliga kyrkan i grannförsamlingen Almby. I början av 1200-talet tillfogades ett högt och smalt torn av s.k. Närketyp med rundbågiga ljudöppningar i klockvåningen. Tornet fick en hög spetsig spira 1697 som p.g.a. rötskador i hjärtstocken avkortades betydligt vid en reparation 1903. 1760 utvidgades kyrkan med en korsarm i norr. De medeltida valven revs och ersattes med gipsade trätunnvalv och fönstren utvidgades till nuvarande storlek. Omfattande renoveringar har utförts 1891, då ny bänkinredning tillkom, 1959 (arkitekt Martin Westerberg, då bl.a. orgeln flyttades till södra läktaren och 1987–88, då all inredning ommålades och nya belysningsarmaturer tillkom. Inventarier Den stora altartavlan som föreställer nedtagningen från korset är tillskriven hovmålaren David Klöcker Ehrenstrahl eller någon av hans elever. Den har ursprungligen tillhört kapellet vid Dylta svavelbruk i Axbergs socken och inköptes på auktion 1820 för 10 Riksdaler av rusthållaren Olof Andersson, Ökna, som skänkte den till Gällersta kyrka. Predikstolen är en av de äldsta i Strängnäs stift. Den skänktes 1593 av kyrkoherde Andreas Birgeri och levererades av snickarmästaren Hans Kanternitz i Örebro. Baldakinen tillkom troligen först i mitten av 1600-talet. Dopfunten är åttkantig till formen och huggen i sandsten i mitten av 1600-talet. Orgel 1879 bygger E. A. Setterquist & Son, Örebro, en orgel med 7 stämmor. Den nuvarande orgeln är byggd 1940 av E. A. Setterquist & Son Eftr., Örebro och är pneumatisk. Fasaden är från 1879 års orgel. Den har två fria kombinationer och registersvällare. 1972 renoverades den och omdisponerades av Setterquist & Son Orgelbyggeri, Strängnäs. Se även Gällersta socken Sköllersta härad Källor Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Vidare läsning Edholm, Dag (1992). Gällersta kyrka. Gällersta: Kyrkorådet. Libris 10118563 Externa länkar Information från Kvismare församling Wikimedia Commons har media som rör Gällersta kyrka.
Oude kerk van Gällivare

De oude kerk van Gällivare (Zweeds: Gällivare gamla kyrka) is een kerkgebouw in de Zweedse plaats Gällivare. De kerk werd in 1747 opgericht om de Samen tot het christendom te bekeren. De kerk wordt in de volksmond ook Lappenkerk (Lappkyrkan) of Een-Öre-Kerk (Ettöreskyrkan) genoemd. De laatste naam komt uit de tijd dat elk Zweeds huishouden gedurende een periode van vier jaar jaarlijks een zilveren öre voor de bouw van de kerk moest doneren.
Gällivare gamla kyrka

Gällivare gamla kyrka, även kallad Lappkyrkan, är en kyrkobyggnad i Gällivare i Luleå stift. Den är församlingskyrka i Gällivare församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan, som är uppförd i timmer med spåntak, påbörjades 1747, men kunde invigas först 1754. En korsarm och ett vapenhus i söder uppfördes 1752 under ledning av den österbottniske byggmästaren Hans Biskop. Vapenhuset i väster tillkom 1779. När Gällivare nya kyrka 1882 blivit uppförd, flyttades altartavlan från 1779 och andra prydnadsföremål dit. Efter en tid av förfall gjordes en viss upprustning 1901 då ett fönster togs upp, där den gamla altartavlan varit placerad. Klockstapeln uppfördes 1768 och bildar ingång till kyrkogården. För att finansiera bygget av kyrkan ålades varje hushåll i Sverige betala ett öre årligen under fyra år. Därav har kyrkan även gått under namnet Ettöreskyrkan. Vid invigningen döptes den officiellt till Friedrich kyrkan efter kung Fredrik I.[1] Inventarier Snidade altarprydnader i trä utförda av en lokal hantverkare. Orgel Den nuvarande orgeln är byggd 1971 av Grönlunds Orgelbyggeri, Gammelstad och är en mekanisk orgel. Källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 667. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784
Kościół w Gällivare

Kościół w Gällivare (szw. Gällivare kyrka) – drewniana, luterańska świątynia znajdująca się w szwedzkim tätorcie Gällivare. Od 2022 siedziba parafii Gällivare obejmującej również okoliczne wsie i obszary górskie. Historia Budowę kościoła rozpoczęto w roku 1878 z powodu przepełnienia starego kościoła, prace na podstawie projektu Emila Victora Langleta ukończono w lutym 1882. W latach 1928–1929 wnętrze przeprojektowano wg planów Eberharda Lovéna. Podczas renowacji w latach 1966–1967 przywrócono pierwotny, biały kolor elewacji oraz dobudowano zakrystię i szatnię dla odprawiających liturgie wg projektu Bengta Romarego. Architektura Budynek wzniesiono z drewna, na planie centralnym, o rzucie krzyża greckiego. W trzech ramionach nawy znajduje się empora. Nad centralnym punktem świątyni ustawiono wieżę zwieńczoną złotym krzyżem. Na bocznej ścianie prezbiterium wisi obraz przeniesiony w 1882 z ołtarza starego kościoła. Za ołtarzem głównym znajduje się arras zaprojektowany przez Dagmar Lodén. 21-głosowe organy wykonano w 1971 roku w warsztacie Grönlunds Orgelbyggeri. Galeria Przypisy
Gällivare kyrka

Gällivare kyrka är en kyrkobyggnad i Gällivare i Luleå stift. Den är församlingskyrka i Gällivare församling. Den invigdes i februari 1882 och ersatte då en äldre kyrka. Kyrkobyggnaden Träkyrkan uppfördes åren 1878–1882 efter ritningar av arkitekt Emil Viktor Langlet. En ombyggnad genomfördes 1966–1967 efter ritningar av Bengt Romare då östra och västra korsarmarna förlängdes. I västra korsarmen finns vapenhuset och i östra korsarmen finns sakristian. Orgel 1889 byggde E. A. Setterquist & Son, Örebro, en orgel med 7 stämmor. Orgeln invigdes utan föregående besiktning söndagen 14 juli 1889 av vice pastorn Vilhelm Montell (f. 1863). 1931 byggde Johan William Grönlund, Kåge, en orgel med 12 stämmor, två manualer och pedal. Den nuvarande orgeln är byggd 1971 av Grönlunds Orgelbyggeri, Gammelstad, och är en mekanisk orgel. Kororgel Kororgeln är byggd 1970 av OY Kangasala orgelfabrik i Finland. Källor Fotnoter Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 667. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gällivare kyrka.
Gällnö naturreservat

Gällnö naturreservat är ett naturreservat i Värmdö kommun i Stockholms län. Området är naturskyddat sedan 1978 och är 142 hektar stort. Reservatet omfattar flera delar, några av dem på Gällnö, inklusive Yttra Skötholmen och en på Gällnö Västerholme. Reservatet består av hagar, hällmarkstallskog och granskog med lövinslag även ädellövträd. Källor Noter
Gärdetjärnen, Medelpad

Gärdetjärnen är en sjö vid Gärdehov i Sundsvalls kommun i Medelpad som ingår i Indalsälven-Selångersåns kustområde. Se även Lista över insjöar i Sundsvalls kommun Gärde, Sundsvall Gärdehov Bosvedjan Bydalen Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Wikimedia Commons har media som rör Gärdetjärnen.
Gärdhems kyrka

Gärdhems kyrka ligger sju kilometer söder om Trollhättan. Den tillhör Gärdhems församling i Skara stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan började uppföras 1877 av byggmästaren Pehr Thorssén efter ritningar av hovarkitekten Fredrik Wilhelm Scholander och invigdes den 10 augusti 1879. Gärdhems gamla 1100-talskyrka, 1 km norr om den nya, lämnades och återstår som ruin. Ursprungligen var kyrkan vitputsad men putsen avlägsnades 1909. Interiören är tidstypisk med synliga takstolar och en till stor del bevarad inredning i nygotisk stil. Inventarier Från den gamla kyrkan medföljde: Dopfunten i kalksten från 1200-talet Den gamla predikstolen från 1695 Altaruppsatsen är utförd på 1950-talet av konstnären Arvid Bryth. Klockor Kyrkan har två senmedeltida klockor. Mellanklockan är av en primitiv typ med ett tomt skriftband. På slagringen finns tre grova bokstäver av oviss betydelse: p c t. Lillklockan har en bättre utformning och ett likaledes tomt skriftband. Orgel Orgeln, placerad på läktaren i väster, tillverkades 1948 av A. Magnusson Orgelbyggeri AB och har 22 stämmor fördelade på två manualer och pedal. Den stumma fasaden härstammar troligen från 1879 års orgel, liksom visst pipmaterial som ingår i den nya. Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 63-64. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Gärdhems hembygdsförening om Gärdhems kyrka Tunhems pastorat - Gärdhems kyrka Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gärdhems kyrka.
Gärdserums kyrka

Gärdserums kyrka är en kyrkobyggnad i Bodsgård i Linköpings stift. Den är församlingskyrka i Åtvids församling. Kyrkobyggnaden Nuvarande stenkyrka uppfördes 1851 till 1853 och invigdes 16 april 1857 av biskop Johan Jacob Hedrén. Detta var en av de första kyrkorna i Sverige som byggdes i nygotisk stil. Ritningarna var gjorda av F.W. Scholander och byggmästare var Jonas Jonsson. Kyrksalen är treskeppig med rymliga läktare över sidoskeppen. Tidigare fanns här en medeltida stavkyrka, Gärdserums gamla kyrka, från omkring 1300 med kor och sakristia av sten, som revs 1854. Få förändringar har genomförts på nuvarande kyrka. 1916 flyttades predikstolen något åt väster. 1972 försågs korets tre fönster med glasmålningar av Eric Elfwén. Inventarier En gravsten samtida med gamla kyrkan finns bevarad. Den latinska texten lyder på svenska Här ligger Margareta, dotter till herr Filip Ulvsson. Även en hel del medeltida inventarier är bevarade, bland annat ett mycket vackert triumfkrucifix som troligen härstammar från 1300-talet och sannolikt är tillverkat av samme bildhuggare som gjort krucifixet i Linköpings domkyrka. Från gamla kyrkan återfinns även nattvardssilver, ljuskronor av malm och storklockan. Merparten av inredningen är samtida med nuvarande kyrka och utförd efter Scholanders ritningar. Orgel 1750 bygger Jonas Wistenius, Linköping, en orgel med 7 stämmor. 1857 bygger Marcussen & Son, en orgel med 18 stämmor, fördelad på två manualer och pedal. 1956 bygger A. Mårtenssons orgelfabrik, Lund en orgel med mekanisk traktur, och elektropneumatisk registratur. Fasaden är från 1857 års orgel. Orgeln har två fria kombinationer. Disposition: Referenser Tryckta källor Bonnier, Ann Catherine; Hägg, Göran; Sjöström, Ingrid (2008). Svenska kyrkor : en historisk reseguide. Stockholm: Medström. sid. 136-137. Libris 10867351. ISBN 978-91-7329-015-9 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Tjustforum Åtvidabergs kommun Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gärdserums kyrka.
Gästgivars

Gästgivars est une ferme suédoise située à Vallsta, dans la commune de Bollnäs et la province du Hälsingland. C'est l'une des sept fermes décorées de Hälsingland qui figurent depuis 2012 au patrimoine mondial de l'UNESCO. À l'échelon national, elle est également classée byggnadsminne depuis 2010. Histoire Gästgivars est l'une des cinq fermes situées à Vallsta. Elle doit son nom à sa première fonction, celle d'auberge pour les voyageurs de passage. Elle joue ce rôle au XVIIe siècle et durant la première moitié du XVIIIe siècle, jusqu'à la mort du dernier aubergiste, Eric Jonsson, en 1766. Les bâtiments, qui constituent désormais une propriété agricole, se transmettent parmi les descendants des aubergistes de l'époque moderne jusqu'au milieu du XIXe siècle, lorsque Gästgivars est racheté par Eric Ersson (1796-1864), oncle par alliance de Jonas Ericsson (1815-1887), l'arrière-petit-fils d'Eric Jonsson. La ferme cesse d'être habitée en 1947, et les champs attenants sont dès lors exploités par d'autres paysans, bien que l'élevage d'animaux s'y poursuive jusqu'en 1969. Architecture et décoration Comme dans la plupart des autres fermes décorées de Hälsingland, la majeure partie des bâtiments de Gästgivars remontent dans leur forme actuelle au XIXe siècle et sont construits en bois. La décoration intérieure de la salle des fêtes, bâtie en 1837-1838, est due au peintre itinérant Jonas Wallström (sv) (1798-1862), qui est lui-même originaire de Vallsta. Parmi ses peintures au pochoir, réalisées dans les motifs muraux ont donné lieu à un papier peint produit à partir des années 1960 et nommé d'après la ferme : Gästgivarstapeten, c'est-à-dire « papier peint de Gästgivars ». Galerie Références Liens externes (sv) Gästgivars sur le site de la Direction nationale du patrimoine de Suède Portail de la Suède Portail de l'agriculture et de l'agronomie Portail du patrimoine mondial
Gästgivars

Gästgivars è una fattoria svedese nel comune di Bollnäs, provincia di Hälsingland. È una delle sette Fattorie decorate di Hälsingland, inserite dall'UNESCO fra i Patrimoni mondiali dell'umanità. Galleria d'immagini Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Gästgivars
Gävle krematorium

Gävle krematorium, även Skogsljus kapellkrematorium eller Gävle kapellkrematorium, är en kyrkobyggnad i utkanten av Gävle invid Skogskyrkogården, några hundra meter norr om där väg E16 korsar väg E4. Den ritades 1954 av arkitektkontoret ELLT. År 1965 utsågs det till delad vinnare av Kasper Salin-priset tillsammans med Lärarhögskolan i Malmö. Anläggningen, som ligger mitt ute i en tallskog, innehåller kremeringsugnar, ekonomibyggnader och ett begravningskapell, förbundna med avskärmande betongmurar. Kapellet har ljusinsläpp via långa, karakteristiska fönsterband under taket och ger utsikt mot skogen. Golven är av skiffer och väggpaneler och innertak är i furu, vilket ger en ombonad och naturnära interiör. Krematoriet togs i bruk 1960, men var inte helt färdigställt förrän 1965. Det drivs av kyrkogårdsförvaltningen i Gävle kyrkliga samfällighet (vari Bomhus, Heliga Trefaldighets, Maria, Staffans och Tomas församlingar ingår). Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gävle krematorium.
Gävle stadsbibliotek

Gävle stadsbibliotek är ett kommunalt folkbibliotek i centrala Gävle. Biblioteket öppnades 1907 i stadshuset. Efter att ha varit i det så kallade börshuset och Sjömanskyrkan fick biblioteket 25 november 1962 nybyggda lokaler bredvid Gavleån vid Slottstorget 1. Arkitekt var Kaj Sucksdorff. Gävle stadsbibliotek inrymdes från den 1 juni 2021 i en lokal på Nygatan 25 där verksamheten befann sig under byggtiden för Agnes kulturhus, som öppnade 6 december 2024 . Bland folkbibliotek i kommunen fanns år 2013, förutom stadsbiblioteket, åtta filialbibliotek, ett musikbibliotek och en utlåningsstation. Det tidigare Musikbiblioteket i Gävle konserthus stängde 2013 och flyttades då till stadsbiblioteket. Filialbiblioteken är närbibliotek i sina områden med service till allmänheten, skolor och förskolor. Filialbiblioteken finns i områdena Andersberg, Bergby, Bomhus, Forsbacka, Hedesunda, Norrsundet (utlåningsstation), Sätra och Valbo. Gävle biblioteks totala bestånd var 2021 cirka &&&&&&&&&0320000.&&&&&0320 000 medier varav cirka &&&&&&&&&0280000.&&&&&0280 000 böcker. Förutom böcker finns det även att låna TV-spel för alla konsoler, tidskrifter, ljudböcker, musik och filmer. Stadsbiblioteket ingår tillsammans med 45 andra folkbibliotek i Gävleborgs län i samarbetet HelGe-biblioteken. Rivning Måndagen den 10 januari 2022 påbörjades rivningen av lokalerna från 1962 för att göra plats för stadens nya kulturhus, Agnes kulturhus. I samband med rivningsarbetet återfanns en inmurad tidskapsel från byggnationen på 60-talet innehållande bland annat mynt och en tidskrift. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gävle stadsbibliotek. Gävle biblioteks webbplats HelGebibliotekens webbplats
Gävle södra station

Gävle södra station eller Danspalatset Maxim är en stationsbyggnad i Gävle, söder om Gavleån. Den ritades av dåvarande stadsarkitekten Gunnar Wetterling med assistans av Gunnar Jacobson och bygget pågick mellan 1925 och 1926. Den blev ett statligt byggnadsminne 1986 och omvandlades till ett byggnadsminne enligt Kulturmiljölagen 2001. Byggnaden betraktas idag som en av Sveriges främsta tjugotalsklassicistiska byggnader. Stationen hade öppnats av Uppsala-Gävle Järnväg (UGJ) 1874, som även 1877 byggde en bro över Gavleån för att få anslutning till den av Gävle-Dala Järnväg (GDJ) nybyggda Gävle C som invigdes samma år. Bron var viktig för trafiken till de senare öppnade banorna Gävle-Ockelbo Järnväg (GOJ) och Ostkustbanan (OKB) mot Sundsvall. Gävle-Dala Järnväg trafikerade inte Gävle södra station. Det första stationshuset revs och ersattes av UGJ med ett nytt, färdigt 1926. Westerling hade först planerat för en byggnad i putsad sten, men ändrade till tegelfasad. Byggnaden står på en slät stensockel. Den är i två våningar rött tegel med en central glasad båge. Huvudentrén har placerats i glasbågens mitt och bågen kröns av en fasadskulptur i sten som avbildar järnvägens emblem, ett hjul med två vingar. Fasadskulpturen är i sin tur är placerad under byggnadens klocktorn i trä. När UGJ köptes av svenska staten 1933 och Statens Järnvägar (SJ) tog över driften, flyttades trafiken till Gävle C och Gävle Södra stängdes. Byggnaden fick alltså en kortvarig funktion som järnvägsstation. Den har därefter använts som lager, kontor, sporthall och som danslokal med namnet Maxim. Den utnyttjas fortfarande som konferens- och nöjeslokal under namnet Maxim Nöjesstationen. Tornuret ovanför entrén ersattes av ett nytt 1988. Galleri Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gävle södra station.