NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kulturama

Kulturama är en skola med estetiska utbildningar och kurser som innefattar vuxenutbildningar, grundskolor, gymnasium samt folkbildning i Stockholm. Skolan grundades 1976 som SAMS, Svenska artist- och musikerskolan. Dess huvudman är Medborgarskolan. Kulturama är Nordens största skola inom estetiska utbildningar och består av fyra delar – grundskola, gymnasium, vuxenutbildningar samt folkbildning och kursverksamhet. Hösten 2022 gick cirka 3 500 elever, studerande och deltagare i Kulturamas olika verksamheter. Lokaler Kulturama finns på ett antal platser i Stockholm: Kulturamahuset finns i Hammarby Sjöstad och inrymmer 12 000 kvm specialanpassade lokaler för estetiska uttryck och skola. Det finns även fem scener i huset. I Kulturamahuset finns grundskola (åk 6–9), gymnasium, konstnärliga kulturutbildningar (vuxenutbildningar) och kursverksamhet. I Det Vita Huset vid Danvikstull finns Kulturama grundskola åk 4 och 5. I Kulturama Sundbyberg finns grundskolan åk 4–9. Kulturamas grundskolor Kulturamas första grundskola grundades 2001. Nu finns grundskolor i Hammarby sjöstad, Danvikstull och i Sundbyberg. Grundskolorna erbjuder utbildning i årskurs 4–9 i profilerna i musikal, musik & sång samt bild & form. Grundskolorna har tillsammans ca 1 200 elever. För att bli antagen till grundskolan måste man göra ett färdighetsprov. Kulturamas gymnasium Kulturamas gymnasium har två högskoleförberedande program och finns i Kulturamahuset i Hammarby Sjöstad och har ca 620 elever. Liksom med grundskolan måste man genomgå ett färdighetsprov innan man kan bli antagen. Estetiska programmet finns på Skolenheten Kulturama Gymnasium med profilerna dans, konst & design, musikal, musiker och artist, låtskrivare och artist, musikproduktion, foto, film, skrivande samt teater. Naturvetenskapsprogrammet finns på skolenheten Kulturama Gymnasium Natur med tre särskilda varianter: bild, dans och musik. Kulturamas vuxenutbildningar (konst- och kulturutbildningar) Kulturamas konst- och kulturutbildningar har flera heltidsutbildningar och deltidsutbildningar inom dans, teater, musikal, foto, film, opera, sång, musik och musikproduktion. Utbildningar finns på deltid eller heltid under ett eller två år. Totalt går cirka 240 studerande på Kulturamas konst- och kulturutbildningar. Utbildningarna är högskoleförberedande men kan även leda ut i yrkeslivet. Kulturamas kursverksamhet Kulturamas kursverksamhet har kurser inom musik, sång, dans, teater, musikal, foto, film och opera. Kursverksamheten bedrivs huvudsakligen i Kulturamahuset i Hammarby Sjöstad och på Medborgarskolans lokaler på Hagagatan. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kulturama. Kulturamas webbplats
Kulturens hus

Se även kulturhus. Kulturens hus är en kulturanläggning i Luleå, som invigdes 2007. Anläggningen är 14 000 m² stor, och inrymmer stadsbibliotek, konsthall, konferenslokaler, stor och liten konsertsal, multifunktionella foajéer i tre plan samt kafé och restaurang. Huset ritades av Tirsén & Aili Arkitekter med Hans Tirsén som ansvarig arkitekt. Den stora konsertsalen inrymmer cirka 1 000 personer och i den lilla konsertsalen får upp till 300 personer plats. Externa länkar Kulturens hus webbplats
Kulturhuset Mazetti

Kulturhuset Mazetti ligger vid Bergsgatan i Malmö, i det som tidigare var Mazettis chokladfabrik, och rymmer olika kulturverksamheter under Malmö kommuns ledning. 2006–2023 var ett Seriecenter i samverkan med Seriefrämjandet inrymt i huset. Verksamheter Seriecenter C'est Bon Kultur Malmö Kulturskola Seriefrämjandet Seriestudion Övriga verksamheter Danscentrum Syd Einar Hansengymnasiet Fotogalleriet Format Folkuniversitetet Inkonst Inter Arts Center Kultur för barn och unga Lagret Malmö Kulturstöd Koreografkooperativet Rörelsen Sommarscen Malmö Riksteatern Skåne Se även Bryggeriteatern Källor Noter
Kulturmagasinet, Helsingborg

Kulturmagasinet är en museiinstitution i Helsingborg belägen vid Fredriksdals friluftsmuseum som ansvarar för Helsingborgs museers olika samlingar i form av arkivmaterial, historiska föremål och konst. Man ansvarar även för konservering av föremål, dokumentation och insamling, samt kulturvård och kulturmiljövård. Dessutom äger och förvaltar man medeltidsborgen Kärnan. Tillsammans med Dunkers kulturhus och Fredriksdals museer och trädgårdar är Kulturmagasinet en del av Helsingborgs museer. Byggnaden tillkom då Helsingborgs stadsmuseums samlingar växt sig alltför stora och behovet för mer plats blev akut. 1996 stod byggnaden klar, finansierad med hjälp av pengar från Henry och Gerda Dunkers donationsfond. Arkitekt var Sonny Mattsson genom Michelsen arkitekter. Kulturmagasinet består av 8 000 m² yta för alla nödvändiga funktioner och har ett klimatstyrningssystem som gör att klimatbehovet för de olika föremålen kan anpassas. Kulturmagasinet ansvarar även för publikationen av olika skrifter som rör Helsingborg och Helsingborgs historia och i byggnaden finns en butik där man kan köpa böcker från hela samlingen. Externa länkar Helsingborgs stad - Kulturmagasinet Sök i samlingarna
Kulturmagasinet, Sundsvall

Kulturmagasinet är fyra gamla hamnmagasin i Stenstaden i Sundsvall som rymmer Sundsvalls stadsbibliotek, Sundsvalls museum, café, Medelpadsarkiv, Scenservice, konsumentinformation samt energi- och klimatrådgivning. Historik Efter den förödande Sundsvallsbranden 1888 byggdes magasinen i kvarteren Skonerten, Barkassen, Briggen och Kuttern upp på 1890-talet, för Sundsvalls kolonialvaruhandlares räkning. Arkitekten för magasinen var Sven Malm. Övervåningarna fungerade som lagerplats för mjöl, socker, kryddor, kaffe, torkad frukt och andra kolonialvaror, som kom till Sundsvalls hamn via båtar från när och fjärran och senare också på järnväg. Magasinen är monument över de stora förråd av livsförnödenheter som krävdes från december till april då isen låg. I början av 1980-talet utarbetades ett program för ombyggnad av fyra magasinskvarter till Kulturmagasinet. Med överglasningen av Magasinsgatan fick man utökad golvyta och ett rum med spännande kontraster mellan 1890-talets arkitektur och den moderna glaskonstruktionen. Bland de verksamheter som flyttade in fanns Sundsvalls museum som tidigare legat i Riksbankshuset på Storgatan samt biblioteket från byggnaden som fram till 2016 var kårhuset på Köpmangatan, därefter kallas Tornhuset och används för ungdomsverksamhet. Kulturmagasinet invigdes i november 1986 och året därpå (1987) fick det Europa Nostra-priset för den harmoniska restaureringen av fyra magasinsbyggnader till ett vackert kulturcentrum. Källor Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kulturmagasinet, Sundsvall.
Kumlan

Kumlan är ett naturreservat i Kristianstads kommun. Kumlan består till en stor del av ett sydsluttande öppet backlandskap vilket bildades när inlandsisen drog sig tillbaka vid senaste istidens slut. Den sandiga och kalkhaltiga jordmånen och hårda betet har gjort att Kumlan har en av Sveriges största förekomster av sandstäppsvegetation. I vissa områden har sandstäppen övergått till borsttåtelhed. Den södra delen av reservatet består av betesmark och lövsumpskog vid Julebodaån. I väster gränsar Kumlan till naturreservatet Drakamöllan som har ett liknande hedlandskap. Kumlan är även ett natura 2000-område. Genom naturreservatet Kumlan går Blåvingeleden som är en 9 km lång vandringsled. Blåvingeleden går även genom de intilliggande naturreservaten Drakamöllan, Lillehem och Maglehem. Flora och fauna På den öppna heden växer arter som backglim, backsippa, backtimjan, borsttåtel, dvärgjohannesört, fårsvingel, fältsippa, hedblomster, majviva, monke, rödven, sandlilja, sandnejlika, sandtimotej, tofsäxing och tätört. Av insekter finns arter som månhornsbagge, fyrfläckig dyngbagge, silversmygare och åkerväddsantennmal. Av svampar finns fatsvamp, fransig stjälkröksvamp och liten jordstjärna. I området finns även den sällsynta sandödlan. I tallskogen norr om reservatet kan nattskärran höras stilla försommarkvällar. I Julebodaån finns bäcknejonöga, stensimpa, ål samt både havsöring och bäcköring. I sumpskogen kring ån finns fåglar finns kungsfiskare, forsärla och strömstare. Även långbensgroda har setts i området. Historik Fram till så sent som på 1960-talet förekom det ålderdomliga jordbruket "vandrande åkrar" i området. Vandrande åkrar innebar att man odlade åkrarna endast under ett par år varefter åkrarna låg i träda under minst tio år då marken användes för bete. Vägbeskrivning På riksväg 19 tar man av västerut vid parkeringen cirka 200 m söder om infarten till Maglehem. Efter cirka 500 m finns en liten parkering vid reservatet. Man kan även nå Kumlan via Drakamöllans naturreservat. På riksväg 19 cirka 1 km söder om Maglehem tar man av på grusvägen med sevärdhetsmärket till Drakamöllans naturreservat och Drakamöllan Gårdshotell. Referenser Noter Källor Informationsskylt vid naturreservatet Länsstyrelsen i Skåne län Linderödsåsens Turism Länsstyrelsen i Skåne län: Broschyr Naturreservat I Skåne län Drakamöllan - Kumlan Naturvårdsverket
Kumlaby kyrka

Kumlaby kyrka är en kyrkobyggnad i Kumlaby på Visingsö i Jönköpings kommun, tillhörande Växjö stift. Den räknas till de bäst bevarade tidigmedeltida byggnaderna i nordvästra Småland. Kumlaby kyrka var till mitten av 1500-talet församlingskyrka i Kumlaby församling, som då uppgick i Visingsö församling. I närheten av kyrkan ligger den så kallade Brahestenen, ett minnesmärke över Per Brahe den yngre, utförd 1653 av Johan Johansson Werner. Kyrkobyggnaden På samma plats fanns ursprungligen en träkyrka. Den nuvarande kyrkan byggdes under 1100-talets första hälft, tornet något senare. Enligt en dendrokronologisk undersökning kommer furuvirket i takstolarna från träd som fälldes i Västergötland mellan åren 1142 och 1172, troligtvis till och med mellan 1145 och 1155, medan en bjälke i tornet kommer från en tall från Östergötland som fälldes vintern 1274/1275. Kyrkan omtalas första gången 1310, då kyrkoherden och kaplanen i Kumla by får 1 mark vardera i testamente efter Asmund Lang. Kyrkobyggnaden är uppförd i lokalt bruten sandsten. Under 1400-talet valvslogs kyrkan och takstolarna byggdes för. Kyrkans torn var från början försett med en hög och spetsig spira. Spiran togs av till hälften genom Per Brahes försorg. Tornet avslutas nu med en plattform omgiven av ett järnstaket. Kyrkan användes från 1692 till 1811 som sal för trivialskolan och hade då namnet Schola Brahea. Genom att tornspiran kapades kunde eleverna från denna plattform studera stjärnorna. Kyrkan fungerade därefter mestadels som materialbod, och stod öde fram till 1922, med undantag för en kortare tid som missionskapell 1876-1882. Kyrkans interiör präglas av varierade kyrkmålningar med anor ifrån både medeltid och 1600-tal. De många motiven kan berätta om fascinerande helgonlegender och dess öden. 1600-talsmålningarna vittnar även om kyrkans skolepok. De senare tillkomna målningarna har gjorts av Johan Werner d.y. som även tillverkat relieffigurerna i predikstolen. Kyrkan renoverades 1922 och fick då sitt nuvarande utseende. Från kyrkans torn har man idag en god utsikt över ön och det är därför ett givet resemål för turister. Inventarier De fyra evangelisterna av Johan Werner d.y. En altarfront av samme bildhuggare En oljemålning, Kristus i Emmaus. Evangelisterna och altarfronten var tidigare placerade i Brahekyrkan. Vid okänt tillfälle flyttades figurerna till Kumlaby kyrka och de har nu sin plats på konsoler i kyrkans långhus. Altarfronten är placerad i kyrkans kor. Skulpturerna är troligen tillverkade vid 1600-talets mitt. Orgel 1953 byggde Olof Hammarberg, Göteborg en orgel med 4 stämmor. Den flyttades 1970 till Brahekyrkan, Visingsö. Den är mekanisk. Idag står ett harmonium i kyrkan. Noter Källor Danielsson, J. M., Kumlaby kyrka och kyrkogård på Visingsö, Växjö 1929. Folkesson, Pontus, Kumlaby kyrka -En guide om dess målningar och historia, Habo 2010. Jönköpings Läns museum Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kumlaby kyrka.
Kummelnäs kapell

Kummelnäs kapell är ett kapell som tillhör Boo församling i Stockholms stift. Kapellet ligger i tätorten Kummelnäs i Nacka kommun. Kyrkobyggnaden Träkapellet uppfördes 1925 av medlemmarna i Östra Kummelnäs förening för kristlig verksamhet. Ritningarna var gjorda av ingenjör Sjunnesson som var en av föreningsmedlemmarna. Under åren förföll kapellet och 1981 övertogs det av Boo församling. Idag används kapellet som lokal för kyrkans barnverksamhet. Kapellet består av långhus med nordöstlig-sydvästlig orientering. Vid nordöstra kortsidan finns ett smalare polygonalt kor. Vid sydvästra kortsidan finns ett utbyggt vapenhus som tidigare var veranda. Byggnaden har ytterväggar klädda med liggande vitmålad fjällpanel och ett sadeltak belagt med svart plåt. Ovanför sydvästra taknocken ovanför ingången finns en takryttare för kyrkklockan. Inventarier En elektrisk ljuskrona är från omkring år 1900. Ett fristående altarbord och kyrkbänkar är brunlaserade och hör till kapellets ursprungliga inredning. Predikstol och dopfunt saknas. Referenser Tryckta källor Christina Nilsson, Kyrkguiden : vägledning till kyrkorna i Stockholms stift, sidan 79, Svenska kyrkan, Stockholms stift, ISBN 978-91-975146-5-1 Webbkällor Kummelnäs kapell, Stockholm 2008, © Stockholms stift, Text: Kersti Lilja, Foto: Mattias Ek Boo församling
Kungliga Trädgården 3

Kungliga Trädgården 3 är en fastighet på Västra Trädgårdsgatan 4 på Norrmalm i Stockholm. Byggnaden uppfördes 1913-16 på uppdrag av Civilstatens änke- och pupillkassa. Kassan hade redan 1879 inköpt en äldre fastighet på platsen av Fredrika Böttinger för den blygsamma summan av 160 000 kr, samt en årlig livränta åt säljaren på 1 000 kr. Förslag till ombyggnader avslogs i flera omgångar av fullmäktige, och då det senare visade sig att grunden var för dålig för en påbyggnad utformade arkitekten Rudolf Arborelius istället ett nybyggnadsförslag år 1907. Det mötte dock ogillande till följd av det stora antalet våningar. Även ett omarbetat förslag avslogs då byggnaden skulle ha fasad med fönster och takfall mot tomtgränsen mot Kungsträdgården, vilket var kronans mark, och byggnadsordningen föreskrev brandmurar mot tomtgränser. 1914 fick man så slutligen fasadrätt mot parken genom ett särskilt tillstånd hos Kungl. Maj:t och bygget kunde påbörjas. Arkitekten Rudolf Arborelius byggnad knyter an till svenska 1600-talspalats. De terrasitputsade fasaderna reser sig i fyra våningar mot Västra Trädgårdsgatan och i fem våningar mot den lägre liggande Kungsträdgården. Kungsträdgårdsfasadens undervåning, liksom lisener , fönsteromfattningar och den kraftiga taklisten är enligt tidens ideal utförda i grå natursten. Under det höga valmade takets glaserade röda tegel återfinns en inredd vind. Det innehöll från början förutom kontor även bostadslägenheter om 11 respektive 12 rum. Mellan 1929 och 1944 låg Drottning Victorias Örlogshem i huset. Sedan 1940-talet har Justitieombudsmannen sina lokaler i fastigheten. I den nedre våningen mot Kungsträdgården återfinns idag galleri Wetterling. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kungliga Trädgården 3.
Kungs-Barkarö kyrka

Kungs-Barkarö kyrka är en kyrkobyggnad i Kungs-Barkarö i Västerås stift. Den är församlingskyrka i Kungsörs församling. Kyrkan är en av Sveriges minsta kyrkor och rymmer cirka 70 personer. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes av gråsten under slutet av 1200-talet. Från början hade kyrkorummet ett innertak av trä, men under senare delen av 1400-talet ersattes trätaket av nuvarande stjärnvalv med halvstensstrålar. Under 1500-talet uppfördes ett vapenhus. Omkring år 1600 tillkom nuvarande kyrktorn av trä vid västra kortsidan. Någon gång på 1700-talet avlägsnades vapenhuset. I kyrkans taklag finns virke som möjligen är från ett senmedeltida taklag och omlagt vid 1760‐talets ombyggnad. Taklagets byggnadshistorik kräver dock ytterligare undersökningar. Inventarier Dopfunten är samtida med kyrkan och står framme i koret. Altarskåpet är troligen ett svenskt arbete och tillkom troligen vid slutet av 1400-talet. Ett triumfkrucifix från 1300-talet hänger mitt i kyrkan och är förmodligen lokalt tillverkat. Predikstolen är från 1600-talet I kyrktornet hänger en kyrkklocka som är gjuten på 1200-talet. Orgel 1875 flyttades en orgel hit från Gunnilbo kyrka. Orgeln ar byggd 1785 av Olof Schwan, Stockholm och hade 7 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1896 av E A Setterquist & Son, Örebro. Orgeln är mekanisk. Fasaden är från 1785 års orgel. orgeln omdisponerades på 1970-talet. Orgeln står på en orgelläktaren i kyrkorummets västra del. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 270. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Kulturhistorisk karakteristik Kungs-Barkarö kyrka Om Kungs-Barkarö kyrka på svenska kyrkans webbplats Kyrkor - Kungsörs kommun Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Fotnoter Wikimedia Commons har media som rör Kungs-Barkarö kyrka.
Kungsbron (fastighet)

Kungsbron eller Mentorn 1 är en kontorsfastighet vid Kungsbron på Norrmalm i centrala Stockholm ritad av Wester + Elsner Arkitekter. Byggnaden var en del av ett omfattande stadsbyggnadsprojekt vid och kring Norra Bantorget som innebar att nya byggnader uppförs mellan Klara sjö och järnvägsspåren och den gamla bebyggelsen på Norrmalm. Den färdigställdes i augusti 2009 och uppfördes av NCC. Projektet såldes av byggherren NCC den 21 augusti 2006, innan det hade påbörjats, för cirka 1 miljard SEK (971 miljoner kronor) till Vital Forsikring ASA. Bland hyresgästerna finns Googles svenska verksamhet samt produktionsbolaget Tre vänner. I norr gränsar fastigheten mot det nya hotellet, Clarion Hotel Sign, som skiljer Norra Bantorget från järnvägen. I öster vetter huset mot Östra järnvägsgatan, som passerar under Kungsbron och är belägen två våningar under brons nivå. Husets södra fasad vetter mot Kungsbrons, medan den västra fasaden vetter mot järnvägen och Klara sjö. Totalt omfattar fastigheten drygt 16000 kvadratmeter kontor, butikslokaler mot Kungsbron och 212 parkeringsplatser i ett garage på de nedersta våningarna med infart från Östra järnvägsgatan. Husets fasader har fått olika uttryck, mot Kungsbron och järnvägen har huset svarta stålfasader med färgade fönsternischer som ger byggnaden varierande uttryck beroende på vinkel som huset betraktas ifrån. Mot Östra järnvägsgatan har huset en mer traditionell fasad i sten och puts, med en fri fönstersättning. Bilder Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kungsbron (fastighet). Arkitektens sida om projektet
Kungsbroplan, Stockholm

Kungsbroplan är en öppen plats i Stockholm som förbinder Kungsgatan med Kungsbron på Kungsholmssidan. Platsen består av en enkelriktad trafikled mellan Kungsbrons båda körbanor. Här möts Kungsholmens del av Kungsgatan och Fleminggatan. Kungsbroplan fick sitt namn 1902, det hade föreslagits av Alfred Nordensson, som var fastighetsägare i hörnet Fleminggatan/Kungsgatan. Vid Kungsbroplan 2 finns Belgiska ambassaden i Stockholm. På Kungsbroplan (först på nummer 3, sedan på nummer 1) låg länge Amanda Christensen kravattföretag. På femte våningen kan firmanamnet fortfarande ses på fasaden. På Kungsbroplan 3 reser sig Hasse W. Tullbergs tryckeri- och förlagshus i jugendstil. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kungsbroplan, Stockholm. Stockholmskällan har media som rör Stockholm&advanced=1 Kungsbroplan, Stockholm Källor Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986). Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad (återtryck av del av 1:a upplagan). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget. Libris 7269073. ISBN 91-38-90777-1
Kungsgårdsgymnasiet

Kungsgårdsgymnasiet är en gymnasieskola i Norrköping som grundades 1915. Skolan har anor från Norrköpings Handelsgymnasium och är sedan 1958 en kommunal skola från att tidigare ha varit ett privat gymnasium. Kungsgårdsgymnasiet är en skola som utbildar mot en karriär inom Ekonomi, Juridik, Handel och Hantverk. Skolan erbjuder programmen Ekonomi, Juridik, Frisör, Stylist, Gymnasiesärskola med utbildning inom handel samt Saas och Språkintroduktion. Byggnaden Skolbyggnaden ritades av Carl Theodor Malm och uppfördes 1882 som folkskolan Kristinaskolan. Kungsgårdsgymnasiet flyttade till nyrenoverade lokaler i den tidigare Kristinaskolan vid Södra Promenaden vid Söder Tull hösten 2020. På skolgården står sedan 2016 skulpturen Reflektion över tidens gång av Maria Miesenberger. Externa länkar Kungsgårdsgymnasiets webbplats Källor Noter
Kungshall

Kungshalls läge fastställdes i Karlskronas befästningsplan från år 1683 och bastionen uppfördes strax därefter. Den fungerade som befästning under ett sekel. 1787–1792 byggdes uppe på bastionen ett lakegodsmagasin och det stora Kungshallsmagasinet med slakteri och magasinering av saltat kött och specerier. Salutstationen på bastionen ingår i ett av Sveriges tre fasta batterier där nationella hyllningssaluter avfyras. De fyra salutkanonerna är av typ 57 mm snabbskjutande kanon m/98B.
Kungshamns kyrka

Kungshamns kyrka är en kyrkobyggnad som ligger i samhället Kungshamn i Sotenäs kommun. Den tillhör sedan 2010 Södra Sotenäs församling (tidigare Kungshamns församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan har en stomme av tegel, och består av ett långhus med femsidigt kor i öster och torn i väster. Vid långhusets norra sida finns en före detta sakristia. Tillkomst och ombyggnader En äldre kyrka på platsen byggdes 1779 i samband med den stora sillperioden. Nuvarande kyrka uppfördes åren 1879–1880 något öster om den gamla efter ritningar utförda av Adrian C. Peterson. Byggnaden skadades svårt i en brand 1901 och 1903–1904 uppfördes en likadan kyrka. Vid en invändig renovering 1934–1936 sattes bland annat östra fönstret igen och vid 1965 års invändiga renovering, efter program av arkitekt Carl-Anders Hernek, tillkom en ny bänkinredning. Ett glasat kyrktorg mellan kyrkan och intilliggande församlingshem byggdes 1990 varvid man fick en gemensam ingång. Inventarier En åttakantig dopfunt av trä är samtida med kyrkan. Funten ställdes undan 1934 men togs åter i bruk 1993. Längst bak i kyrkan står en dopfunt huggen i granit som användes åren 1934-1993. Vid kyrkorummets norra sida står en predikstol med åttakantig korg, som är samtida med kyrkan och kompletterad 1936. Orgel Orgelverket är tillverkat 1974 av A. Magnusson Orgelbyggeri AB inom orgelskåp och med fasaden från 1904 års orgel, byggd av Eskil Lundén. Instrumentet har 24 stämmor fördelade på två manualer och pedal. Pipmaterial från Lundéns orgel ingår i den nya. Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 507. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kungshamns kyrka.