NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bogens kyrka

Bogens kyrka är en kyrkobyggnad i Arvika kommun i Värmland. Kyrkan var församlingskyrka för Bogens församling, som 2010 införlivades i Gunnarskogs församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan, som är en enskeppig salkyrka, är belägen på en höjd i kuperat skogsområde några kilometer från norska gränsen. Den uppfördes 1849–1851 på initiativ av brukspatron John Mitander vid Mitandersfors järnbruk. Arkitekt Johan Fredrik Åbom svarade för ritningarna, som dock på flera punkter ändrades. Den timrade kyrkan består av en rektangulär byggnadskropp som i öster avdelats till smalare kor flankerat av två mindre rum, däribland sakristia. Ingång i väster via tornets bottenvåning. Kyrkan är såväl exteriört som interiört välbevarad och är ett av landskapets få bevarade exempel på det enklare, nyklassicistiska träkyrkobyggandet från 1800-talets mitt. Exteriören är brädfodrad och rödmålad; de rektangulära fönsteröppningarna, listverket och lanterninen vitfärgade. Inventarier Kyrkans innerväggar är klädda med panel under ett flackt, brutet brädtak. Vid restaureringen 1979–80 avsåg arkitekt Jerk Alton med färgsättningen framhäva kyrkorummets ursprungliga karaktär. Av den samtida inredningen återstår bland annat predikstolen. Orgel I koret står kyrkans första orgel, byggd på 1866 av Ekström, orgelbyggare med 4 stämmor. Den nuvarande orgeln är byggd 1958 av Grönlunds orgelbyggeri i Gammelstad och flyttades hit 1974 från Storfors kyrka.. Orgeln är mekanisk. Bilder Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Källor Artikeln bygger på Riksantikvarieämbets kyrkobeskrivning av Markus Dahlberg Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Wikimedia Commons har media som rör Bogens kyrka.
Boglösa Church

Boglösa Church (Swedish: Boglösa kyrka) is a medieval Lutheran church in the Archdiocese of Uppsala a few kilometres south of Enköping in Uppsala County, Sweden. History and architecture Boglösa Church lies in an area with old cultural traditions; notably, there are several preserved petroglyphs in the vicinity of the church. According to an old tradition, a battle against an unnamed enemy was once fought on the site of the church. The oldest parts of the church dates from the early Middle Ages, i.e. the 12th or 13th century. The church was enlarged during the 14th century, and during the 15th century the wooden ceiling was replaced with brick vaults. The church was further enlarged during the 18th century, and received larger windows. A renovation was carried out in 1957-59. Among the furnishings, the altarpiece (15th century) merits special attention. It was originally made for Stockholm Cathedral but sold to Boglösa Church already in 1470. There is also a church tabernacle and a triumphal cross from the 14th century in the church, as well as a medieval baptismal font made on Gotland. The pulpit and the pews are from 1744. The organ dates from 1844. References External links Media related to Boglösa Church at Wikimedia Commons
Museu da Bohuslän

O Museu da Bohuslän – em sueco: Bohusläns museum - é um museu regional na cidade sueca de Uddevalla, na província histórica da Bohuslän, no sudoeste da Suécia. Alberga testemunhos da natureza, cultura e história desta província, situada no ponto de encontro dos interesses da Suécia, Noruega e Dinamarca. Na sua Galeria de Arte (Konsthallen) são apresentadas exposições de arte contemporânea. Tem entrada gratuita e dispõe de café e restaurante. É um dos museus regionais com maior número de visitantes na Suécia. Referências Ver também Museus da Suécia Lista de museus da Suécia Ligações externas Página do Museu da Bohuslän Digitalmuseum – Bohusläns museum
Bohusläns museum

Bohusläns museum är ett stiftelseägt länsmuseum med säte och huvudbyggnad centralt i hamnstaden Uddevalla. Museet belyser, vårdar och berättar om Bohusläns historia, natur och kultur. Det finns även en konsthall, en museibutik och en restaurang med inriktning på landskapets mattraditioner. Historia Initiativet till Bohusläns museums grundande utgick från bokhandlaren Johan Fredrik Hallman i maj 1861. Han skänkte föremål och böcker som blev början till museets samlingar och bibliotek. Redan 1862 bytte museet namn till Uddevalla museum. Från 1864 till 1912 ledde Carolina Christiansson institutionen, hon var även museets konservator. Fram till 1950-talet var museets verksamhet fokuserad på Uddevalla, sedan inrättades tjänsten av landsantikvarien. Åke Fredsjö tillträdde år 1948 och blev samtidigt chef för museet. I personen av landsantikvarien samlades ansvaret för både kulturmiljövård i länet och för museet. Verksamheterna slogs till slut ihop i Stiftelsen länsmuseet i Göteborgs och Bohus län år 1977. En ny museibyggnad invigdes 1984 under museichef Carl Cullberg i Uddevalla. Åren 2006–2015 ingick Bohusläns museum i Västarvet, men sedan januari 2016 drivs det åter i egen regi. I sin nuvarande form har museet som stiftare Uddevalla kommun, Västra Götalandsregionen och Bohusläns hembygdsförbund. 2022 har Bohusläns museum haft 172 027 besökare. Samlingar Bohusläns museums samlingar omfattar föremål, berättelser, foton, filmer och arkivhandlingar. Utöver det har museet en konstsamling, arkeologiska fynd samt naturalier från djur- och växtriket. Museet publicerar sina digitaliserade samlingar, totalt nästan 300 000 objekt (2023) via DigitaltMuseum, Kringla och Europeana. Museichefer i urval 1864 Niklas Christiansson (död 1864), konservator 1864–1912 Carolina Christiansson, konservator 1956–1978 Åke Fredsjö (1913–1978) 1978–1992 Carl Cullberg (1930-2020) 1992–2005 Hans Manneby (1945–2008) 2005–2018 Hans Kindgren 2018–2025 Annette Prior 2026- Karin Stammarnäs Samarbeten Verksamheter inom museet och samarbetspartners: Konsthallen vid Bohusläns museum Blå Skagerrak Ekomuseum Gränsland Skalbanksmuseet Vitlycke museum Ö-värdar på Västkusten Bildgalleri Källor Externa länkar Bohusläns museums webbplats Bohusläns natur- och kulturarv - sök bland fotografier och föremål i museets samlingar
Bokenäs nya kyrka

Bokenäs nya kyrka är en kyrkobyggnad sedan 2010 i Bokenäsets församling (tidigare i Bokenäs församling) i Göteborgs stift. Den ligger i Bokenäs i Uddevalla kommun. Kyrkobyggnaden 1894 fattades beslut att bygga en ny kyrkobyggnad eftersom Bokenäs gamla kyrka bedömdes vara för liten för traktens växande befolkning. Nya kyrkan uppfördes åren 1899 - 1901 efter ritningar av arkitekt Adrian C. Peterson. Byggnaden har en stomme av granit och består av långhus med smalare rakt kor i öster och kyrktorn i väster. Koret flankeras av två lägre utbyggnader där den norra inrymmer sakristian och den södra inrymmer ett arkiv. Kyrkan har drabbats av återkommande fuktproblem och har vid ett flertal tillfällen fått repareras. Inventarier En dopfunt av trä i nygotisk stil är samtida med kyrkan. Funten har sexkantig fot och en överdel buren av en sjudelad knippekolonn. Predikstolen är samtida med kyrkan och består av femsidig korg med fundament och ljudtak. Ursprungliga orgeln byggdes 1903 av Carl Axel Härngren. Nytt orgelverk tillkom 1971 byggt av John Grönvall Orgelbyggeri. Ursprungliga orgelfasaden behölls. Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 504. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Vidare läsning Aasma, Karin; O'Meadhra, Uaininn (1994). Dragsmarks och Bokenäs kyrkor : Lane härad, Bohuslän. Sveriges kyrkor ; 218. Bohuslän. Stockholm: Almqvist & Wiksell International. Libris 19512927. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/7063 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bokenäs nya kyrka.
Bokullen

Bokullen är ett naturreservat i Nössemarks församling, i Dals-Eds kommun i Dalsland. Reservatet avsattes 1999 och omfattar 122 hektar. Det är beläget vid sjön Stora Les västra strand. Det omfattar huvudsakligen en stor bergkulle som reser sig ca 100 m över sjön Stora Le samt delar av ögruppen Navarsöarna i områdets sydostligaste del. Området är ett av de få större kvarvarande exemplen på de naturskogar som ursprungligen fanns i nordvästligaste Dalsland. Den skog som finns på Bokullen är drygt 100 år, med riklig mängd död ved som sannolikt härbärgerar hotade insekter. Många fågelarter, som vitryggig och tretåig hackspett, är i sin tur beroende av insekterna för sin föda. Inom området finns en mycket värdefull lavflora, Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Det förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Bokullen, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Bolandgymnasiet

Bolandgymnasiet, tidigare Bolandsskolan var en gymnasieskola i korsningen Björkgatan-Bolandsgatan i Boländerna, Uppsala grundad 1962. Skolan är sedan 1 juli 2017 nedlagd. Efter nedläggningen Bygg- och anläggningsprogrammet tillhör numera Jällagymnasiet men var kvar i lokalerna på Bolandsgatan till höstterminen 2019, då programmet flyttade till den nya bygghallen på Jälla. Flygteknikutbildningen förflyttades till Arlandagymnasiet i Sigtuna kommun. Språkintroduktionsverksamheten på Bolandgymnasiet blev under en period en egen skola, Sprintgymnasiet, och behöll verksamhet i lokaler på Bolandsgatan till och med hösten 2019. GUC, som också haft verksamhet i lokaler på Bolandsgatan, bytte namn till Uppsala estetiska gymnasium och flyttade till Skolgatan 53 inför höstterminen 2017. Numera är Uppsala jobb- och utbildningscentrum, som bland annat innehåller den kommunala vuxenutbildningen och andra arbetsmarknadsverksamheter, placerat i Bolandsgymnasiets lokaler. Tidigare utbildningar Byggprogrammet Anläggningsfordon Husbyggnad Mark och anläggning Måleri Plåtslageri El- och energiprogrammet Dator- och kommunikationsteknik Flygteknikerprogrammet Fordons- och transportprogrammet Godshantering Karosseri och lackering Lastbil och mobila maskiner Personbil Transport Hantverksprogrammet Finsnickeri Skomakeri Textil design Övriga hantverk Humanistiska programmet Samhällsprogrammet Medier, information och kommunikation Samhällsvetenskap VVS- och fastighetsprogrammet Fastighet Ventilationsteknik Estetiska programmet Bild och form Dans Estetik och media Musik Teater Idrott Historia Hösten 2013 flyttade GUC från lokalerna på Palmbladsgatan 14 i Fyrislunds industriområde till Bolandgymnasiet. 2014 slogs Bolandgymnasiets Estetiska program samman med GUC under namnet GUC. 1 juli 2017 lades Bolandgymnasiet ner. Idrottssal Lokalerna i f.d. Bolandgymnasiet har många olika sorters utrustning för träningsmöjligheter som till exempel spinning, klättring, styrketräning och Powerplate. Allt detta finns med separata gym för män och kvinnor. Verksamhet FN-skola Boland blev 2009 en certifierad FN-skola. Det innebär att de jobbar för internationellt engagemang och en internationell profil i undervisningen. Bemärkta elever Veronica Maggio, pop-sångerska Lisa Nilsson, musiker Johannes Wanselow, skådespelare Kim Skoglund, fotbollsspelare Källor Externa länkar Bolandgymnasiet
Bollaltebygget

Bollaltebygget er en fredet bondegård i udkanten af Bållalt nord for Knäred i Halland. Gården, der er et bulhus, er fra 1700-tallet, men allerede 1603 omtales hus på stedet. Dele af gården, blandt andet hovedhuset (en såkaldt högloftsstuga), er flyttet hertil fra nabolandsbyen Jonsnahult. Fra 1935 har bygningerne været ejet af Södra Hallands hembygdsförening. Bygningerne fra Jonsnahult blev flyttet i forbindelse med foreningens køb af gården. I 1980 blev gården byggnadsminne, og i 2007 blev den overdraget til Knäreds forskarring och hembygdsförening. Inde på gårdspladsen står et pæretræ, som blev plantet i 1838 af gårdens daværende ejere Johannes Nilsson og Johanna Persdotter. Indendørs hænger hængeklæder og almuegobeliner på deres oprindelige pladser, hvad der er særligt for denne gård. Flere af gobelinerne er malet af Johannes Nilsson i Breared. I det vestlige herberg er der dekorative vægmalerier, og i det østlige er der faste, indbyggede senge og malede kister. Gårdmiljøet er velbevaret. Se også Larsagården Knäreds forskarring och hembygdsförening Referencer Kilder Petersen, Björn (2006). Husesyn - Hallands byggnadsminnen. ISBN 91-631-8267-X. Litteratur Axel Ejwertz (1960). Bollaltebygget : byggnadsskick och bohagsting i personhistorisk belysning : vägledning. Laholm: Södra Hallands hembygdsförening. Også 1980 Rapport från restaureringen av Bollaltebygget i Knäred 1982-84. Länsstyrelsen Halland. 1984. Bollaltebygget. Länsstyrelsen Halland. 1985. Hanna Krusell (2004). Bollaltebygget : rapport över renovering : Bollalte 2:8 : Hallands län och Laholms kommun. Landsantikvarien, Hallands länsmuseer.
Bollaltebygget

Bollaltebygget är en byggnadsminnesförklarad bondgård i Knäreds socken. Området är ett kulturreservat i Laholms kommun i Hallands län. Reservatet är 12 hektar stort och är skyddat sedan 2008. Förutom gården består området av ljunghed, kärr, lövhagmark och lövskog. Gården, byggd i skiftesverksteknik, är från 1700-talet men hus på platsen omtalas redan 1603. Delar av gården, bland annat bostadshuset, har blivit hitflyttade från grannbyn Jonsnahult. Byggnaderna ägdes från 1935 av Södra Hallands hembygdsförening. Det var i samband med föreningens inköp av gården som byggnaderna från Jonsnahult flyttades. År 1980 blev gården byggnadsminne och 2007 skänktes den till Knäreds forskarring och hembygdsförening. Inne på gårdsplan står ett päronträd. Detta planterades 1838 av gårdens dåvarande ägare Johannes Nilsson och Johanna Persdotter. Inomhus hänger hängklädena och bonadsmålningarna på sina ursprungliga platser, vilket gör gården unik. Flera av bonaderna är målade av Johannes Nilsson i Breared. I västra häbbaret finns dekorativa väggmålningar och i det östra finns väggfasta sängar och målade kistor. Gårdsmiljön är välbevarad med boningshus i form av en högloftsstuga och ekonomibyggnader med halmtak. Se även Larsagården Källor Länsstyrelsen, kulturreservat Bollaltabygget Petersen, Björn; Persson Arne (2006). Husesyn: Hallands byggnadsminnen. Halmstad: Länsstyrelsen i Halland i samarbete med Kulturmiljö Halland och Länsmuseet Varberg. sid. 28-33. Libris 10143515. ISBN 91-631-8267-X Litteratur Axel Ejwertz (1960). Bollaltebygget : byggnadsskick och bohagsting i personhistorisk belysning : vägledning. Laholm: Södra Hallands hembygdsförening Även 1980 Rapport från restaureringen av Bollaltebygget i Knäred 1982-84. Länsstyrelsen Halland. 1984 Bollaltebygget. Länsstyrelsen Halland. 1985 Hanna Krusell (2004). Bollaltebygget : rapport över renovering : Bollalte 2:8 : Hallands län och Laholms kommun. Landsantikvarien, Hallands länsmuseer Externa länkar Knäreds forskarring och hembygdsförening
Bollebygds kyrka

Bollebygds kyrka är en kyrkobyggnad som ligger i västra delen av samhället Bollebygd. Den tillhör Bollebygds församling i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan i nyklassicistisk stil började uppföras 1843 av en lokal byggmästare och invigdes 1849. Den ersatte en stenkyrka från 1200-talet som låg knappt 200 meter åt väster. Nuvarande kyrka består av rektangulärt långhus med utbyggd rund sakristia i öster och kyrktorn i väster. Ingången finns i väster och går genom tornets bottenvåning. Ytterligare ingångar finns mitt på långhusets södra och norra sidor. Kyrkorummets innertak har ett tunnvalv med profilerad taklist. 1935 restaurerades kyrkan efter ritningar av Knut Nordenskjöld. Inventarier I korets norra del står en dopfunt i täljsten i tre delar tillverkad på 1200-talet av dopfuntmästaren Thorkillus. Den totala höjden är 72 cm. Cuppan är cylindrisk med rundad undersida och nedtill avslutad med en kraftig vulst. Dekorerad på livet med en spiralvriden akantus. Skaftet är långt och nästan cylindriskt. Nedtill finns ett kors. Fotskivan är rund och plattan på översidan har tre tvådelade växtornament och en trebladig knopp. Centralt, genomgående uttömningshål. Svåra skador. I sakristian förvaras en nygotisk dopfunt av trä från 1800-talet. Altaruppsatsen i barockstil är snidad 1704 av Anders Ekeberg i Borås och målad 1710 av Sven Wernberg. Med motiv i tre nivåer skildras Jesu födelse, Golgata samt Himmelsfärden. Altartavlan är inramad med basunänglar och kvinnofigurer. Dessutom finns Karl XII:s namnchiffer, svärdet och riksvapnet. Den restaurerades genomgripande åren 1979-1980. Predikstolen är utförd 1702 av Anders Ekeberg. 1849 tillverkades ett nytt ljudtak. 1935 monterades delar av ett äldre ljudtak ihop med ett nyare ljudtak (troligen det från 1849). På söderväggen hänger ett triumfkrucifix från 1400-talet Intill predikstolen står en madonnaskulptur som möjligen är från medeltiden. Klockor Den tidigare lillklockan, Bollebygdsklockan, sprack vid ringning och då den ansågs oreparabel, såldes den 1899 till Statens historiska museum för 500 kronor. Försök att få återköpa den på 1950-talet blev utan framgång. Klockan är ovanlig eftersom den är en av nitton kända klockor med runinskrift. Därigenom är även dess namn Katerina bevarat åt eftervärlden. Den saknar datering men bedöms vara från 1200-talet. Inskriften är på latin och blir i ordagrann översättning: Här ljudet hörs, här smekes ett oroligt sinne. Katarina ger ett gott ljud åt ett troende folk. Storklockan göts om 1881 men uppges ha saknat inskrift. Bilder Referenser Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 127-128. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 52350092450. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bollebygds kyrka.
Bollerup Church

Bollerup Church (Swedish: Bollerups kyrka) is a medieval Lutheran church located some 7 km (4 mi) southwest of Tomelilla in southern Sweden, in the close vicinity of Bollerup Castle. It belongs to the Diocese of Lund of the Church of Sweden. History and architecture The church was originally dedicated to St Peter. The west end of the church and its round tower, both in limestone, were probably built in the 12th century at the same time as nearby Bollerup Castle. It is one of four surviving churches with round towers in Scania, the others being Blentarp, Hammarlunda and Hammarlöv. Unlike the church itself, the tower has a high socle. The original north and south doors no longer exist. In 1649, Ida Skeek til Bollerup built a burial chapel to the east for the Rantzau family. A transept was added in 1869. Interior The nave vaulting dates from the first half of the 15th century. The magnificent altarpiece and the pulpit, both in the auricular style, were probably donated by Ida Skeel when the burial chapel was added. The Romanesque limestone font (c. 1200) with a bowl decorated with arches might be the work of Stonemaster Mårten. Murals Discovered in 1955 by C.O. Svenson after being limewashed for centuries, the murals were painted in 1476 when Barbara Brahe returned from Rome with King Christian I after an audience with Pope Sixtus IV. She can be seen in the painting on the northeastern segment of the vault while her son Oluf Stigsen Krognos appears on the southwestern side. The inscription reads (translated): "In the year AD 1476 the honourable lady Barbara Brahe and her son Oluf Stigsen had this whole church restored, bells hung in the tower and the interior decorated and bought a new Bible and prayer book. Pray for us." The work of the unknown artist, possibly brought back from Italy by Barbara Brahe, is unlike other murals in the area. The murals also depict Christ seated on a rainbow, Mary, John the Baptist with angels and the dead rising from the grave. Hell is shown with devils tormenting a variety of sinners including a king. In the Judgment of Solomon, Solomon sits on his throne with the child on the floor, a soldier preparing to cut the living child with his sword. Another scene show St. Peter welcoming the redeemed to his heavenly castle. There are also scenes of the Nativity. See also List of church murals in Sweden References Bibliography Åberg, Gustaf (1988). S:t Petri kyrka i Bollerup (in Swedish). Bollerups församling. Wenningsted-Torgard, Susanne (1990). Sankt Kristoffer I Bollerup kirke. ICO, 1990, nr. 10106-1348. (in Danish) External links Media related to Bollerup Church at Wikimedia Commons
Bollhuset, Lund

Bollhuset är en idrottshall i Lund som ägs av Lunds kommun. Den byggdes på 1960-talet med hallar för olika bollspel som handboll, basket, volleyboll, innebandy med flera. Dessutom finns en judohall, en styrketräningshall och en bowlinghall. I skyttelokalen med tio skjutplatser håller Lunds Pistolklubb till under vinterhalvåret då det utövas pistolskytte med krutvapen upp till kaliber .45, och i denna lokal utövas även gevärs- och bågskytte. Lunds Pistolklubb har anor från slutet av 1800-talet. På dagarna fyller Polhemskolans idrottsutövande elever lokalerna och på kvällarna intar ett tjugofemtal föreningar arenorna. Externa länkar Lunds Pistolklubbs webbplats
Bollnässtugan

Bollnässtugan är en stuga som ligger vid Bollnästorget på Skansen. Den flyttades till Skansen 1892, året efter att Artur Hazelius hade öppnat friluftsmuseet, som en av dess första ditflyttade byggnader. Historia och beskrivning Den kommer från Knubbgården i byn Herte söder om Bollnäs. Hälsingemålaren Jonas Hertman inredde och gjorde målningar i tre av rummen 1786 då den fick sitt nuvarande utseende. Det är en helgdagsstuga, alltså en stuga särskilt avsedd för fester och gäster, som byggdes samman på 1700-talet av två 1600-talshus. Stugan har knuttimrade väggar och tak av näver och ved. Det var i Bollnässtugan, år 1893, som luciafirandet i Sverige på allvar återupptogs som en tradition som ansågs värd att bevara. Se även Jöddes sten Delsbogården Källor Skansen – Bollnässtugan Externa länkar Knubbens Herte 11 Wikimedia Commons har media som rör Bollnässtugan.
Bollspelaren

Bollspelaren är en idrottsarena belägen i industriområdet Butängen, nordöstra Norrköping, på Ingelstagatan 31. Norrköpings stadsfullmäktige beslutade i januari 1935 att en idrottsplats skulle anläggas i den norra delen av staden. Bygget påbörjades samma år och idrottsarenan invigdes i juni 1937. Numera består anläggningen en fullstor gräsplan (A-planen) som används för rugby och fotboll medan B-planen är en 11-manna konstgräsplan med belysning. A-planen har en sittplatsläktare under tak i mitten av norra sidan och maximal publikkapacitet anges numera till 2 000. Det finns åtta moderna omklädningsrum inklusive dusch och toaletter samt tre toaletter för besökare inklusive en handikappanpassad. Vintertid finns även en ishockeyrink som är öppen för allmänheten. Hemmalag på "Bollis" är Norrköpings Rugbyklubb Troján, Simonstorps IF & Norrköpings Idrottsförening Bosna. Källor