NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Strömsfors kapell

Strömsfors kapell är en tidigare kyrkobyggnad i Svenljunga kommun som dekonsekrerades den 7 oktober 2018. Den tillhörde sedan 2006 Svenljungabygdens församling (tidigare Örsås församling) i Göteborgs stift. Bakgrund Samhället Strömsfors fick allt fler invånare som arbetade vid ortens textilindustri. De hade lång väg till församlingens kyrka och brukspatron David Nylander lät därför uppföra ett kapell som han själv bekostade. Kyrkobyggnaden Kapellet är byggt i cementtegel som en kombinerad gudstjänst- och möteslokal. Det överlämnades till Strömsfors kapellstiftelse 1919 och har sedan 1921 endast använts för kyrkliga aktiviteter, först i Örsås församling och sedan 2006 i Svenljungabygdens församling. Byggnaden består av ett långskepp med tio fönster och en flygelbyggnad vid den södra fasadens västra ände. Den renoverades 1948. Intill kapellet står en klockstapel från 1922 byggd ovanpå en gravkammare. Inventarier En altartavla utförd av John Hedaeus uppsattes i samband med renoveringen 1948. Den finns nu i Örsås kyrka. Predikstolen har skulpturer, som avbildar Jesus och evangelisterna, utförda av Arvid Bryth. Dopfunten är av trä och har ett dopfat i silver. Den finns nu i Örsås kyrka. Orgel Den mekaniska orgeln, som byggdes 1962 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB, hade fem stämmor fördelade på manual och pedal. Referenser Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 271. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 160. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 526. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8
Strömsholm

Strömsholm este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI) din Suedia întinsă pe o suprafață de 14,7 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Strömsholm este situat la coordonatele 58.0952°N 13.3019°E﻿ ()58.0952; 13.3019. Înființare Situl Strömsholm a fost declarat sit de importanță comunitară în iulie 2000 pentru a proteja . Situl a fost protejat și ca arie specială de conservare în martie 2011. Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 2 habitate naturale: Păduri caducifoliate de mlaștină fino-scandinave, Cursuri de apă de la nivel de câmpie la nivel montan, cu vegetație Ranunculion fluitantis și Callitricho-Batrachion. La baza desemnării sitului se află un număr nedeclarat de specii protejate: Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Suedia
Strömsholms naturreservat

För naturreservatet i Västmanland, se Strömsholm (naturreservat). Strömsholm är ett naturreservat i Falköpings kommun i Västergötland. Reservatet ligger söder om Floby och avsattes som naturreservat 2004. Det är 15 hektar stort område med lövskog, igenvuxen betesmark och strandskog vid rinnande vatten. Genom naturreservatet rinner Lidan med starkt strömmande vatten. På båda sidor om ån växer lövskog som ask, hassel, al och vidkroniga ekar. Där finns ett större parti asksumpskog med stark inblandning av klibbal och gråal. Där finns gott om död ved och vegetationen är artrik. Den sällsynta laven rostfläck finns i reservatet. I strandskogen kan man få se forsärla, strömstare, hackspett, tättingar och kungsfiskare. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Naturreservatet går att nå med bil, men är svårvandrat på grund av alla nedfallna träd. Galleri Källor Länsstyrelsen, naturreservat Strömsholm
Stuttjärnen, Lappland

Stuttjärnen är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,208 kvadratkilometer och ligger 446,1 meter över havet. Delavrinningsområde Stuttjärnen ingår i det delavrinningsområde (716730-156914) som SMHI kallar för Inloppet i Järvsjön. Medelhöjden är 461 meter över havet och ytan är 26,34 kvadratkilometer. Räknas de 8 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 115,38 kvadratkilometer. Risån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 328 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (60 procent) och sankmarker (30 procent). Avrinningsområdet har 0,57 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,2 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Stuttjärnen på VISS
Ståhlboms kvarn

Ståhlboms kvarn är en byggnad på Västgötegatan i industrilandskapet i centrala Norrköping. På platsen har kvarnverksamhet funnits sedan tidig medeltid. Det står ännu Ståhlboms & C.os Kvarn på byggnaden närmast Strömmen, som numera huserar en restaurangskola. På andra sidan gatan ligger en silo ritad av arkitekten Knut Pihlström och uppförd 1925. År 2003 utfördes en renovering av Ståhlboms kvarn under ledning av Fredrikssons Arkitektkontor. Byggnaden har innehållit en silo för säd, kontor och kvarnmästarens bostad. Den var utrustad med ett sinnrikt system av transportbanor och schakt under tiden den användes. Byggnadernas historia Verksamheten grundades 1863 av Edvard Ståhlbom (1840–93). Den ursprungliga verksamheten var spannmålsagentur och speditionsaffärer. Vid konsulns död övertogs verksamheten av änkan, Edla Ståhlbom och Malcolm Törnqvist, under namnet Ståhlbom & Co. Under 1890-talet tog bolaget över en äldre kvarnrörelse på platsen, med rötter från medeltiden. Kvarnen drevs med vattenkraft till 1920, då el installerades. Byggnaden inrymmer numera restaurangskola. Den nuvarande silobyggnaden uppfördes 1925 och verksamheten bedrevs fram till 1966. Därefter har kommunen varit ägare. Källor Ståhlbom & Co kvarnaktiebolag, Norrköping: 1863-1963. En kort skrift med några glimtar ur Ståhlbom & C:o kvarnaktiebolags och dess kvarns historia, Ståhlbom & Co kvarn AB, 1964.
Stäketskogen Nature Reserve

Stäketskogen Nature Reserve (Swedish: Stäketskogens naturreservat) is a nature reserve in Upplands-Bro Municipality, Stockholm County in Sweden. The nature reserve has been created to protect an area of old-growth mixed coniferous forest. The area is hilly, with glacial till, and has been subjected to a very low degree of forestry. It is a known habitat for several species of endangered insects and bracket fungi. References External links Media related to Stäketskogen Nature Reserve at Wikimedia Commons
Stäketskogens naturreservat

Stäketskogens naturreservat är ett naturreservat i Upplands-Bro kommun. Reservatet är beläget på Stäksöns västra sida, söder om Enköpingsvägen E18 och de gamla landsvägarna vid Dalkarlsbacken. Genom området sträcker sig en del av den 29 kilometer långa Upplands-Broleden. Beskrivning Reservatet bildades 1989 och omfattar ett markområde om cirka 13 hektar. Enligt Länsstyrelsen i Stockholms län är ändamålet med reservatet att det ”skall bevara ett urskogsartat område för de djur och växtarter som är beroende av denna biotop samt att skydda områdets ändmoräner”. Ett annat syfte är att skydda områdets ändmoräner. Området är känt för sina De Geer-moräner. I Stäketskogens naturreservat ingår ett ungefär 45 meter högt, något svårframkomligt, berg- och moränområde med delvis mycket gammal barrblandskog. Här återfinns det klapperstensfält från vilken byggmaterialet till Dalkarlsbackens enorma stödmur hämtades när vägen anlades på 1650-talet. Själva Dalkarlsbacken och de äldre färdvägarna ingår dock inte i reservatet. Särskilt på de branta och bitvis storblockiga sluttningarna mot Mälaren är skogen knappt påverkad av skogsbruk och har därför bevarat en urskogsliknande barrblandskog. Platsen är rik på åldriga furor, torrakor, vindfällen och högstubbar. Genom reservatet går flera vandringsleder. Mälarbanan och pendeltåget passerar sedan år 2001 i en tunnel under reservatet. Bilder Källor Informationstavla på platsen Uppland-Bro: Stäketskogens naturreservat. Länsstyrelsen i Stockholms län: Stäketskogen. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stäketskogens naturreservat.
Sundbornsgården

Sundbornsgården, Sundborns gamla prästgård, ligger i Sundborn och byggdes 1766 under kyrkoherde Anders Sundius tid som präst i Sundborn. 1960 upphörde Sundbornsgården att vara prästgård och är sedan dess en lägergård, framförallt riktad till ungdomsgrupper i Svenska kyrkan. Sundbornsgården består av en huvudbyggnad, ett kapell, två lägerbyggnader: "tiondeboden" och "arrendatorsbyggnaden" samt duschhus, vedbod och härbre. Det finns även volleybollplan och grillplats. År 1967 bildades stiftelsen Sundborns gamla prästgård, som idag driver gården. Noter Se även Sundborns församling Externa länkar Officiell webbplats
Sundholmens naturreservat

Sundholmen är ett naturreservat i Borås kommun i Västra Götalands län. Reservatet ligger nära Äspered, vid sjön Tolken, mellan Borås och Ulricehamn. Det 20 hektar stort och skyddat sedan 1988. Två delar ingår, ön Holmen och Hägnagärdet väster om ön. På ön ligger Sundholmens slottsruin, ett Braheslott från äldre Vasatid. Den förföll under 1600-talet. År 1706 brann borgen ner efter ett åskväder. Vid Hägnagärdet finns bokskog, blandlövskog och en ekhage. Där finns äng och hage och det växer strutbräken, tandrot och skogsbingel. Vid sjön häckar knipa, storskrake och storlom. I lövskogen finns arter som svarthätta, flugsnappare, nötkråka och nötväcka. Växtligheten gynnas av en berggrund som innehåller järngnejs med innehåll av magnetit. Slottsruinen på Sundholmen har stor betydelse för flera fladdermusarter. På sommaren övernattar vattenfladdermöss i källarvalven och dvärgfladdermöss i sprickor i muren. Där finns även ett stort antal nordiska fladdermöss och långörade fladdermöss som övervintrar. Naturreservatet Sundholmen förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Sundholmen, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Sunnansjö herrgård

Sunnansjö herrgård ligger i tätorten Sunnansjö i Ludvika kommun. Gården uppfördes någon gång mellan 1760 och 1785, sannolikt som inspektorsbostad och är tillsammans med ett 14-tal bevarade gårdsbyggnader sedan 1995 ett byggnadsminne. Historik Byggnaden ligger intill ett hyttområde med lämningar från en hytta och en hammarsmedja (se Sunnansjö hytta). Området hette tidigare Hyttbacken. Sunnansjö herrgård uppfördes som en liten bruksherrgård på 1700-talets andra hälft. När exakt gården byggdes är oklart. På en karta från 1759 finns inte herrgården markerad. Däremot är den inritad på storskifteskartan från 1797. I husförhörslängderna för åren 1785-1794 har gårdsnamnet ändrats, från Hyttbacken till Sunnansjö herrgård. Det bör tolkas som att det då fanns en huvudbyggnad med flyglar på platsen. Byggnader Huvudbyggnaden är byggd i karolinsk stil och består av en bostadsvåning med källare och vindsvåning. Huset är uppfört av timmer på en grund av putsad gråsten. Fasaderna är klädda med slät vitmålad panel, dörrar och foder är brunmålade. Taket är ett säteritak som idag är täckt av tvåkupigt rött lertegel. Mellan åren 1842 och 1862 försågs huvudbyggnaden med en tillbyggnad mot den östra gaveln. Framför huvudentrén finns en veranda med utsmyckningar av lövsågeri, som tillkommit mellan 1862 och 1882. Huvudbyggnaden flankeras av två fristående flygelbyggnader som byggdes i slaggsten sannolikt omkring år 1785. I östra flygeln fanns bland annat brygg- respektive bagarstuga och i västra flygeln inrymdes bland annat brukskontoret samt ett kök. Norr om huvudbyggnaden återfinns ekonomibyggnaden från 1700-talets slut eller 1800-talets början. Byggnaden är uppförd i liggtimmer och stående bräder samt målad i falu rödfärg. Intill ekonomibyggnader står ett spannmålsmagasin från 1800-talets mitt, även det uppförd av timmer och bräder och målad i falu rödfärg. Bland övriga byggnader som samtliga är skyddade som byggnadsminne, märks en materialbod, dagkarlsbostäder, badhus, stall, våghus och arrendatorbostad. Flyglarna Övriga byggnader Ägare och boende Ägare till den ursprungliga Hyttgården från 1700-talet var Måns Andersson, vars son, Anders Månsson tvingades sälja egendomen till kronobefallningsmannen Zacharias Pomp. Pomp sålde gården 1763 till brukspatron Carl Gustaf Cedercreutz, dåvarande ägare till Ludvika bruk. År 1836 övertog Carl Reinhold Roth bruken i Ludvika och Sunnansjö och blev då även ägare till Sunnansjö herrgård. Ehrenfried Roth flyttade in 1872. I herrgården bodde han med hustru Caroline von Knorring fram till sin död 1905. Därefter fungerade gården huvudsakligen som sommarbostad. Caroline förvaltade gården tills dottern Astrid Tarras Wahlberg övertog egendomen 1912. Sunnansjö herrgård ägdes av ättlingar till Carl Reinhold Roth ända fram till år 2009, då tillträdde familjen Rosin som ägare och som permanent boende. Se även Ludvika herrgård Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sunnansjö herrgård.
Svalövs kyrka

Svalövs kyrka är en kyrkobyggnad i Svalöv. Den tillhör Svalövsbygdens församling i Lunds stift. Kyrkan ligger cirka 2 km norr om Svalövs centrum intill Länsväg 106 mot Kågeröd. Kyrkobyggnaden Svalövs kyrka invigdes den 28 juli 1878 och ersatte en äldre kyrka byggd 1175 av Mårten Stenmästare. Grunderna till den gamla kyrkan är bevarade. Kyrkobyggnaden består av ett 38 meter långt och 15 meter brett långhus med kor i öster. Vid långhusets västra sida finns ett är 30 meter högt kyrktorn med vapenhus i bottenvåningen. Inventarier I kyrkan står en dopfunt i sandsten tillverkad någon gång på 1200-talet. Tillhörande dopfat är från 1647. Predikstolen med snidade träfigurer föreställande de fyra evangelisterna är skänkt av kyrkoherde Josua Colliander. 1860 skänkte friherrinnan Eva Berg von Linde ett orgelharmonium till kyrkan som sedan var i bruk fram till 1895. På kyrkans 100-årsdag invigdes kyrkans nuvarande orgel. Orgeln är tillverkad av Mårtenssons orgelfabrik och har 29 stämmor och två manualer. Kyrksilvret stals 1980, men ersattes av nytt som designats efter fotografier och måttuppgifter. Orgel 1895 byggde Salomon Molander & Co, Göteborg en orgel med 10 stämmor. 1927 byggde A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en orgel med 14 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1978 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och orgeln har mekanisk traktur och elektrisk registratur. Orgeln har fria och fasta kombinationer. Fasaden är från 1895 års orgel. Bildgalleri Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Svalövs församling informerar om kyrkan Wikimedia Commons har media som rör Svalövs kyrka.
Svansjön, Blekinge

Svansjön är en sjö i Olofströms kommun i Blekinge och ingår i Skräbeåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,112 kvadratkilometer och ligger 94,2 meter över havet. Delavrinningsområde Svansjön ingår i det delavrinningsområde (624658-141877) som SMHI kallar för Ovan Ulvsbäck. Medelhöjden är 109 meter över havet och ytan är 19,92 kvadratkilometer. Räknas de 5 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 83,16 kvadratkilometer. Vilshultsån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 40 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (76 %). Avrinningsområdet har 0,33 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,7 %. Bebyggelsen i området täcker en yta av 1,12 kvadratkilometer eller 6 % av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Olofströms kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Svansjön på VISS
Svartabborrtjärnen (Ragunda socken, Jämtland, 700275-153901)

Svartabborrtjärnen är en sjö i Ragunda kommun i Jämtland och ingår i Indalsälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Ragunda kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Svartebro

Svartebro är ett naturreservat i Ljungby kommun i Kronobergs län. Området är 32 hektar stort och avsattes som domänreservat 1952 men ombildades 1996 till naturreservat. Det ligger vid Murån och dess utlopp i södra delen av sjön Bolmen. Kring ån finns våtmarker och orörd skog. Hela reservatet domineras av myrmark. Skogen är gammal och består av tall och gran. Ett stort antal döda träd förekommer och här finns kryptogamer och insekter. Inom området finns knärot och flera arter av lummer. På myren växer ljung, klockljung, tuvdun, småsileshår och tuvsäv. Inom området häckar duvhök. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Svartebro
Svartedalens naturreservat, Uddevalla kommun

Svartedalen är ett naturreservat i Bokenäs socken i Uddevalla kommun i Bohuslän. På Bokenäset i nordost nära Gullmarn är detta naturreservat beläget, 1,5 km nordväst om Bokenäs nya kyrka. Området är 15 hektar stort och består av en bäckravin. Det avsattes som skyddat område 1969. Kring bäckravinen växer ek- och bokskog med en del mycket stora träd. I själva ravinen dominerar al. Ängsmarker finns insprängda i lövskogen. På våren kan man se vitsippor, vårlök, gullpudra och desmeknopp. Under sommaren växer strutbräken, springkorn, stinksyska och hässleklocka. Reservatet har ett rikt djurliv. Många olika fågelarter finns där bl.a. korp, kattuggla, gröngöling, spillkråka, strömstare och stjärtmes. Området förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Svartedalen, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Svartkällsskogens naturreservat

Svartkällsskogens naturreservat är ett naturreservat I anslutning till västra sidan om Lilla Skogssjön i Grödinge socken i Botkyrka kommun. Reservatet bildades i september 2013 och omfattar cirka 41 hektar skogs- och sumpmark. Reservatet förvaltas av Botkyrka kommun. Beskrivning Reservatet sträcker sig sydväst om Lilla Skogssjön och omfattar Lilla Skogssjöns utlopp i Uringeån, som har bildat en liten ravin. Söder om Uringeåns utlopp ligger en sumpskog som är glest bevuxen med långsamväxande tallar. Inom reservatet finns några våtmarker vilka bidrar till hög luftfuktighet som i sin tur gynnar mossor, lavar och svampar. Här har påträffats flera rödlistade arter. Enligt beslutet att bilda Svartkällsskogens naturreservat är syftet med reservatet "att bevara och främja naturlig utveckling av skogsmiljöerna, myrmarkerna och de geologiska processerna runt och i Uringeåns övre del, samt den rika och känsliga floran och faunan i området." Bilder Referenser Noter Källor Botkyrka kommun: Svartkällsskogens naturreservat. Beslut om bildande av Svartkällsskogens naturreservat. Externa länkar Svartkällsskogen, Länsstyrelsen i Stockholms län Wikimedia Commons har media som rör Svartkällsskogens naturreservat.
Svartpotten

Svartpotten är en sjö i Nacka kommun i Uppland och ingår i Norrström-Tyresåns kustområde. Sjön är 4,5 meter djup, har en yta på 0,01 kvadratkilometer och befinner sig 11 meter över havet. Se även Lista över insjöar i Nacka kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Svartsjön (Gustafs socken, Dalarna)

Svartsjön är en sjö i Säters kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Säters kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Svarttjärnen (Gagnefs socken, Dalarna, 670471-146029)

Svarttjärnen är en sjö i Gagnefs kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Gagnefs kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Svarttjärnen (Järna socken, Dalarna)

Svarttjärnen är en sjö i Vansbro kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Vansbro kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Svarttjärnen (Stuguns socken, Jämtland)

Svarttjärnen är en sjö i Ragunda kommun i Jämtland och ingår i Indalsälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0599 kvadratkilometer och ligger 347 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Storåsbäcken. Delavrinningsområde Svarttjärnen ingår i det delavrinningsområde (701406-148096) som SMHI kallar för Utloppet av Stortjärnen. Medelhöjden är 353 meter över havet och ytan är 2,44 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Storåsbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 166 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (76 procent) och sankmarker (14 procent). Avrinningsområdet har 0,26 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 10,6 procent. Se även Lista över insjöar i Ragunda kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Svarttjärnen på VISS
Svartviksberget

Svartviksberget är ett naturreservat i Hudiksvalls kommun i Hälsingland. Reservatet består av ett 250 meter högt berg. Det reser sig brant söder om sjön Gryttjen och är beläget mellan Ljusdal och Delsbo. Området är 150 hektar stort och skyddat sedan 2003. Berggrunden utgörs av ögongnejsgranit med ett inslag av grönsten. Här finns både rasbranter, sumpskogspartier och gamla träd. Bland olika arter kan skogsfru, doftticka, kattfotslav och lunglav nämnas. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Svartviksberget
Sveaholmen

Sveaholmen är en ö i Ingaröfjärden utanför Saltsjöbaden. Ön har tidigare haft ett flertal namn, exempelvis Furuholmen och Rysskär. Det senare namnet skall ön ha fått av att den under rysshärjningarna 1719 användes som utkikspost av ryssarna. Ön ägs sedan 1910 av Svea Orden som fick den i gåva av J.V. Svenson. Externa länkar http://www.sveaorden.se/
Svedjesjön (Malå socken, Lappland)

Svedjesjön är en sjö i Malå kommun i Lappland och ingår i Skellefteälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,521 kvadratkilometer och ligger 353,1 meter över havet. Delavrinningsområde Svedjesjön ingår i det delavrinningsområde (723141-163354) som SMHI kallar för Utloppet av Bollsjaur. Medelhöjden är 359 meter över havet och ytan är 31,85 kvadratkilometer. Räknas de 4 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 131,3 kvadratkilometer. Fårbäcken (Släppträskbäcken) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 154 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (56 procent) och sankmarker (24 procent). Avrinningsområdet har 3,21 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 10,1 procent. Se även Lista över insjöar i Malå kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv