NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Everlövs kyrka

Everlövs kyrka är en kyrkobyggnad i Everlöv. Den är församlingskyrka i Blentarps församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Tidigare stod på platsen en stavkyrka. Under 1100-talets andra hälft ersattes denna av en stenkyrka, liksom de flesta andra kyrkor i Skåne. Vid en renovering på 1950-talet upptäckte man dock avtryck efter två plankor från den gamla kyrkan. Den södra portalen är huggen i röd sandsten. Under 1400-talet byggdes tornet och vapenhuset. Samma århundrade slogs valv i koret och långhuset, och en pelare byggdes som delade upp kyrkan i två skepp. Everlövsmästaren är uppkallad efter kalkmålningar som finns i kyrkans valv från runt år 1500. Kyrkogården med stigluckan På kyrkogården finns en stiglucka vid ingången till kyrkogårdens äldsta del. När den byggdes symboliserade den inträdet till den vigda jorden på kyrkogården. Under 1890-talet ville man riva stigluckan. Den var då i dåligt skick och stod mitt på kyrkogården. Man ville inte bekosta en renovering. Kyrkoherden motsatte sig dock detta och skrev ett brev till Vitterhetsakademien vilket gjorde att stigluckan räddades. 1859 anlades en särskild kolerakyrkogård av rädsla för sjukdomens smitta. Inventarier Altaruppsatsen och predikstolen är snidade av ek år 1626. Kyrkans ursprungliga dörr finns bevarad och står i vapenhuset sedan 1915. Den tillverkades av ek och har flera dekorationer av järn, såsom solkors, solringar och skepp. Dörren präglas av att den tillverkades i brytningstiden när kristendomen utkonkurrerade hedendomen. Fattigstocken dateras till 1600-talet. Orgel Den nuvarande orgeln byggdes 1954 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel. Orgeln har åtta orgelstämmor. Se även Everlövs socken Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Referenser Externa länkar Blentarps församling informerar Detaljstudium av kyrkans alla kalkmålningar Wikimedia Commons har media som rör Everlövs kyrka.
Evert Taubes terrass

Evert Taubes terrass är en stensatt plats på västra Riddarholmen i Stockholm. Terrassen ligger mellan Wrangelska palatset och Riddarfjärden och utgör en del av Norra Riddarholmshamnen. På Evert Taubes terrass står sedan 1990 Taubes staty, skulpterad av Willy Gordon. Evert Taubes terrass anlades i början av 1960-talet och fick sitt namn 1983 efter trubaduren Evert Taube. 1990, till 100-årsminne av Taubes födelse, restes en bronsskulptur av Willy Gordon, föreställande Evert Taube, iförd sombrero och poncho. I ena handen håller han sin luta, med den andra visar han över Riddarfjärden och Södermalm, där han bodde. Bakom honom reser sig Stockholms stadshus. Skulpturen var en gåva från Sällskapet Evert Taubes vänner. Sockeln är huggen av granit från Vinga, Taubes födelseort. Vid terrassens sydvästra del finns skulpturen "Solbåten" av skulptören Christian Berg, rest 1966. Majbrasa Varje valborgsmässoafton sedan 1977, med undantag från restriktionerna under Covid-19-pandemin 2020-2022, har Södermalms socialdemokratiska partikrets anordnat majbrasa på Riddarholmen och sedermera Evert Taubes terrass. Se även M/S Riddarholmen Bilder Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Evert Taubes terrass.
Everöd Church

Everöd Church (Swedish: Everöds kyrka) is a medieval Lutheran church in Everöd in the province of Scania, Sweden. It belongs to the parish of Degeberga-Everöds in the Diocese of Lund. History and architecture The church was built at the end of the 12th century in a Romanesque style. The oldest parts are the tower, nave and choir with apse. During the late Middle Ages a buttress was added to support the tower. During the second and third quarters of the 15th century the interior of the church was also vaulted. In the process, a set of Romanesque murals were obstructed, so that half of the murals are visible above the vaulting. The church was expanded during the 1770s with an addition to its northern side. A new church porch and entrance was added to the western side of the tower in 1837. The church contains murals from three different periods: the first half of the 13th century, the 1770s and the late 19th century. References External links Everöds kyrka Diocese of Lund
Everöds kyrka

Everöds kyrka är en kyrkobyggnad i Everöd. Den är församlingskyrka i Degeberga-Everöds församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes under andra halvan av 1100-talet av gråsten. 1754 tillkom nykyrkan, den norra utbyggnaden. Vapenhuset och den västra ingången tillkom 1837. Då murades den södra ingången igen och ersattes av ett fönster. Sakristian uppfördes först 1874, då även blytaket ersattes med ekspån. Kyrkomålningar Under första halvan av 1200-talet utfördes romanska kalkmålningar, men de förstördes när kryssvalven tillkom på 1400-talet, och målades över med kalk på 1700-talet. Vid en restaurering på 1954-55 togs de kvarvarande 1200-talsmålningarna åter fram. En genomgripande reparation gjordes våren 1893. Valv, väggar och pelare dekorerades av målaremästare Ekström i Kristianstad. Målningarna i långhuset utfördes i slutet av 1800-talet av Charles Franzev. Inventarier Predikstol och bänkinredning är från 1600-talet. Altartavlan ingår i ett altarskåp med sniderier från 1500-talet. Den åttakantiga dopfunten av trä är daterad till 1661. Dopfatet från Nürnberg är tillverkat på 1500-talet. Orgel 1760 byggde Christian Fredrik Hardt, Malmö en orgel med 6 stämmor. 1893 byggde Anders Victor Lundahl, Stockholm, en orgel. Blev avsynad och godkänd 6 maj 1893. 1912 byggde Kasper Thorsell, Göteborg en orgel med 14 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1973 av Frederiksborgs Orgelbyggeri, Hilleröd, Danmark och är en mekanisk orgel. Källor Everödsbygdens församling Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Everöds kyrka.
Exercishuset, Göteborg

Exercishuset är en gymnastikbyggnad på Heden i Göteborg. Byggnaden fick sitt namn av den då intilliggande exercisheden för militära övningar. Detta anses vara stadens första mer organiserade engagemang för idrott och fysisk fostran. I det nordöstra hörnet av Heden, vid Parkgatan, ligger Exercishuset (Göteborgs gymnastik- och exercisbyggnad), tidigare även kallat för Lindströmska gymnastikhuset efter grosshandlaren Julius Lindström som bekostade byggnaden och skänkte den till staden genom ett gåvobrev, tecknat den 29 december 1865. Gåvan skulle hedra minnet av Julius Lindströms far samt erinra om representationsreformens genomförande. Byggnaden ritades av arkitekten Frans Jacob Heilborn och stod klar den 8 december 1867. Huset skulle …”tjena till gymnastik- och exercislokal för folkskolornas ungdom samt för frivilliga skarpskyttecorpsen” samt fungera som samlingslokal vid större folkmöten och dylikt. Staden hade ansvaret för byggnadens underhåll och försäkring mot eldsvåda. Ursprungligen användes lokalerna mest av skarpskytterörelsen, ett slags frivilligkår eller civil landstorm för göteborgarna. Exercishuset kom därefter att allt oftare användas som gymnastiklokal för folk- och realskolelever samt olika idrottsföreningar, de som mest sysslade med gymnastik. Senare blev Exercishuset även flitigt använt för olika inomhusidrotter, som handboll och korgboll, badminton och bordtennis, men även av boxare och brottare. Den mest uppseendeväckande händelsen var troligen då hela Exercishuset – under den svåra bostadsbristen efter det första världskriget – fick fungera som nödbostad. Med enkla träväggar delade man upp golvytan i ett stort antal ”enrumslägenheter”, utan tak. Idag används lokalen bland annat för bordtennis, danskurser och historisk fäktning. Granne med Exercishuset låg en liten egendom som hette Katrinetorp, i dagligt tal Loppetorpet. Husen skulle rivas i samband med utställningen 1923, men vissa byggnader kunde dock räddas. Källor Från Börsen till Park Avenue: Intressanta göteborgsbyggnader uppförda mellan 1850 och 1950, uppställda i kronologisk ordning och avbildade på vykort, Ove Nylén, Haspen Förlag 1988 ISBN 91-970916-3-4 s. 7, 16 Kronologiska anteckningar om viktigare händelser i Göteborg 1619-1982, Agne Rundqvist, Ralf Scander, Anders Bothén, Elof Lindälv, utgiven av Göteborgs hembygdsförbund 1982 s. 58 Gamla goá Göteborg : En kavalkad med minnesbilder, Per Rhedin, Typografia, Göteborg 1995 ISBN 91-630-0205-1 s. 61 Göteborgarnas hus : Higabgruppen 1966-1996, Göran Arvidsson, Staffan Claeson, Higabgruppen, Göteborg 1996 ISBN 91-630-4947-3 s. 317f Jerneryd, Roland (1975). Förvaltningen som försvann: en berättelse om Idrotts- och friluftsnämnden i Göteborg 1956-1975 och dess föregångare. Göteborg: [Wettergrens bokh. Libris 869740 , s. 26f
Flygmuseet F 21

Flygmuseet F 21 är ett militärhistoriskt museum beläget cirka 5 km söder om Luleå. Museet ligger i direkt anslutning till F 21 Luleå och Luleå flygplats. Museet drivs av den ideella föreningen Flygmuseet F 21, vars syfte är att återspegla olika skeden i F 21:s historia på ett brett spektrum. Utställningsobjekt Hkp 3B Hkp 4 A S 29 C Tunnan J 32 B Lansen Saab S 35 E Draken JA 37 Viggen SF 37 Viggen SK 37 Viggen Sk 60 C Galleri Se även Lista över svenska bevarade militära luftfarkoster Externa länkar Flygmuseet F21:s webbplats Wikimedia Commons har media som rör Flygmuseet F 21. Ny sida på Facebook: https://www.facebook.com/pages/Flygmuseet-F-21-Lule%C3%A5/1427341980894470
Fagerhults kapell

Fagerhults kapell är en kyrkobyggnad sedan 2002 i Naverstad-Mo församling (tidigare Naverstads församling) i Göteborgs stift. Den ligger i Tanums kommun. Kapellet Kapellet uppfördes 1919-1921 helt på frivillig väg av en kapellbyggnadsförening. Men först 1925 ägde invigningen rum. Kapellet är uppförd i vitmålat trä efter ritningar av Albin och Carl Wilhelm Gustavsson i Borås. I öster ligger huvudingången, i väster finns koret och i söder finns en utbyggd sakristia. Byggnaden har ett mycket högt sadetak och över västfasaden en takryttare med hög, smäcker spira. Interiören är enkel och vitmålad. Byggnaden var i dåligt skick då den renoverades i början av 1990-talet. Inventarier Orgeln tillverkades av Georg Holländer och installerades 1991. I takryttaren hänger en kyrkklocka som lär ha kommit från ett österrikiskt kloster. Den är försedd med inskriptioner och kom till kapellet 1922. Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 174. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 133. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 513. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Tanums kulturminnesvårdsprogram om Tanums kyrkor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Fagerhults kapell.
Fagerlidsparken

Fagerlidsparken är en park i Hökarängen i Stockholms kommun. Den ligger mellan Kontoristvägen, Martinskolan och Tobaksvägen. Den är lätt kuperad och till största delen gräsbevuxen. I parken finns en lekplats med en damm utsmyckad av konstnärerna Maija Eloranta, Angela Rubencrantz och Gunvor Larsson. I parken finns även Ägget, eller Påskägget, som är en lekskulptur av Egon Möller-Nielsen. Ytan uppgår till 2,3 hektar. Parkleksverksamhet fanns här fram till 1992.
Falkenbergs kyrka

Falkenbergs kyrka eller Falkenbergs nya kyrka är en kyrkobyggnad belägen i centralorten i Falkenbergs kommun. Den tillhör Falkenbergs församling i Göteborgs stift och Svenska kyrkan. Kyrkobyggnaden Dagens kyrka i nygotisk stil är ritad av Adrian C. Peterson och har granitfasader med utsmyckningar i betong. Den invigdes 14 oktober 1892 och ersatte då den äldre Sankt Laurentii kyrka som församlingskyrka. Det är en korskyrka, som består av långhus med ett femsidigt avslutat kor i öster och torn i väster. Korsarmar med stora rosettfönster sträcker sig ut åt norr och söder. Vid det nordöstra hörnet tillbyggdes 1955 en sakristia, men exteriören är i övrigt oförändrad sedan byggnadstiden. Det finns två sidoläktare och en orgelläktare. Interiören har genomgått betydande förändringar, i synnerhet vid en restaurering 1958. Den ursprungliga dekoren övermålades då i en ljus färgskala. Korets fem glasmålningar i rosettglasfönster ersattes med tonat antikglas i teakbågar. En ytterligare invändig renovering genomfördes på 2000-talet. De ursprungliga fyra rosettfönstrens bemålade glas från Innsbruck med evangelistmotiv togs ned 1958, men monterades åter 1992-1993 i ett nybyggt församlingshem intill kyrkan. Inventarier En dopfunt av trä är från 1885 och en dopfunt av sten är från 1958. Den senare är skulpterad av konstnären Walter Bengtsson. Krucifixet av bok är från 1971 och gjort av konstnären Tore Heby Nischer med skulpturer av de fyra evangelisterna med symboler. Orgel Orgeln byggdes ursprungligen 1892 av Salomon Molander och hade då sexton stämmor. År 1936 och 1958 om- och tillbyggdes den och hade därefter 27 stämmor. Ryggpositivet tillkom 1958. Efter en stor om- och tillbyggnad utförd 1983 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB fick orgeln 39 stämmor och den försågs 2006 med 4000 datoriserade kombinationer. Den har tre manualer och pedal. Bilder Referenser Jacobsson, John (1932). Hallands kyrkor i ord och bild. Skara: Förf. sid. 40. Libris 1356454 Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Falkenbergs kyrka.
Falsterbo Kirke

Falsterbo Kirke (Falsterbo kyrka) i det sydvestlige Skåne blev bygget i 1300-tallet. Tårnet og koret stammer fra 1400-tallet. Kirkens døbefont er fra 1300-tallet. Prædikestolen fra 1500-tallet har stadig en dansk indskrift. På bagsiden af alteret er der opsat tre middelalderlige gravsten. Kalkmalerier på skibets nordvæg viser Sankt Gertrud og Sankt Dorothea. Kirken var i middelalderen viet til de vejfarendes hellige Sankt Gertrud. I kirken findes mange træskulpturer. Kirkens to Madonna-statuer er fra 1300- og 1400-tallet. Borgere i Falsterbo måtte igennem tiderne vedligeholde klitter med bevoksning, så flyvesandet ikke har kunnet dække kirken som Den tilsandede kirke i Skagen. Eksterne henvisninger
Falsterbo Church

Falsterbo Church (Swedish: Falsterbo kyrka, also Falsterbo St. Gertrud church Swedish: Falsterbo St. Gertrud kyrka) is a medieval Lutheran church at Falsterbo in Skåne County, Sweden. History and architecture The oldest part of the church dates from the second half of the 14th century. Construction of the relatively large church must be seen in connection with the economically important medieval herring-trade and the Scania Market (Skånemarkedet), in which Falsterbo and neighboring Skanör played a central role. The earliest church was a simple, undecorated brick building. The nave is the oldest part of the church. The present choir was added during the 15th century and at about the same time the presently visible vaulting was constructed. The tower, with its crow-stepped gables typical for medieval Danish churches (Scania only became Swedish in 1658), is probably also from the 15th century. A number of murals which have been uncovered from 1953 onwards were probably also painted over during the reconstruction of the church during this time. The church contains some noteworthy interior details. The sculpted baptismal font is the earliest piece in the church, dating from the 14th century. The main altar is from the second half of the 15th century and probably made by Hermen Rode of Lübeck, or in his atelier. A smaller side-altar is from the same time period and likewise from northern Germany. There is also a sculpture depicting Saint Christopher made circa 1390, and attributed to Master Bertram of Minden. Two free-standing medieval Madonnas, one reputedly of French origin, can also be mentioned, as can a sculpture depicting a kneeling princess - the only remnant of a Saint George and the Dragon group, supposedly by master carver Henning Roleve of Rostock, another northern German late Gothic sculptor. See also Skanör Church References External links Official site (in Swedish)
Alla På Plan Arena

Arenans tidigare namn JALAS Arena ska inte förväxlas med Jalas Arena. Alla På Plan Arena, tidigare Guide Arena, JALAS Arena och Falu-Kuriren Arena, är en idrottsarena för innebandy i Lugnets Sportcenter i Lugnet i Falun. Den byggdes 2004–2005 och efter en ombyggnad 2008 har den plats för 2 400 åskådare. Arenan är hemmaarena för innebandyklubben IBF Falun. Externa länkar Alla På Plan Arena
Länscellfängelset i Falun

Länscellfängelset i Falun, senare Straffängelset i Falun, är ett före detta cellfängelse, numera vandrarhem, som ligger centralt i Falun. Historia Det byggdes under åren 1846–1848 i nyklassicistisk stil efter ritningar av arkitekten Carl Fredrik Hjelm och var till utformningen likt andra enrumsfängelser som uppfördes vid denna tid under den fängelsereform som beslutats vid 1844 års riksdag. Byggnaden var i tre våningar, som inrymde 66 ljusa och tre mörka celler, samt en vinkelbyggnad med lokaler för administration och bostad för fängelsedirektören. Anstalten togs i bruk 1848, då 48 manliga och kvinnliga fångar flyttades dit från det gamla fångförvaret i Faluns rådhus. Byggkostnaden uppgick till 136 000 kronor. Vid en reform 1911 ändrades beteckningen på de femton största länsfängelserna, däribland Faluns, till straffängelse. Fram till 1930-talet ändrades inte mycket. Man moderniserade dock interiören med parkettgolv och kakel i kök och det gamla träplanket ersattes vid sekelskiftet med en tegelmur. Under andra världskriget fanns spioneridömda intagna, vars strafftid ofta var mycket lång, ibland upp till 12 år. Under fängelsets sista tid fanns endast 36 platser och det stängdes slutligen 1995 för att 1996 även tömmas på inventarier. Därefter stod det tomt fram till år 2000. Vandrarhem och museum Falu Fängelse Vandrarhem AB bildades 1999 för att köpa Falu fängelse och göra om det till ett vandrarhem. Det har 86 sängplatser i renoverade före detta celler och även konferenslokaler. Fångarnas tidigare matsal är ombyggd till restaurang. I fängelsets källare finns ett museum med mer än 500 föremål som har anknytning till fängelset, såsom hand-, hals- och fotfängsel, fångvaktarnas utrustning samt otillåtna föremål som beslagtagits från fångar. Den kalla isoleringscellen och en vanlig boendecell är också bevarade för att visa hur det såg ut tidigare. Kända intagna Herman Knüften, tysk medborgare som dömdes för spionage under andra världskriget. Referenser Johnsson, Sam (1936). Sveriges fängelser och tvångsarbetsanstalter... Göteborg. sid. 115-116. Libris 11636059 Vidare läsning Gustavsson, Görgen (1989). Det nya cellfängelset i Falun 1848 och tre av dess första fångar : bakgrunden. Falun: Högskolan Falun/Borlänge. Libris 19083934 Strömqvist, Patrik (2007). I fängelset : regler och disciplinära åtgärder mot internerna på Falu fångvårdsanstalt under 1900-1905 och 1950-1955. Historia III, C-uppsats. Falun: Högskolan Dalarna Externa länkar Falu Fängelse Vandrarhem Wikimedia Commons har media som rör Länscellfängelset i Falun.
Falu lasarett

Falu lasarett är ett sjukhus i Falun grundat 1695 som sjukstuga vid Falu koppargruva. Med sina tolv vårdplatser var anläggningen Sveriges första akutmottagning. År 1897 delades lasarettet upp i en avdelning för medicinsk diagnostik och en för kirurgi, något som kan ses som starten för det moderna, nuvarande systemet med länssjukhus inom länssjukvården. Referenser
Famnen

Famnen var en kyrkobyggnad som tillhörde Bromma församling i Stockholms stift. Kyrkan var inrymd i ett församlingshus som låg strax sydost om Brommaplan i stadsdelen Åkeslund i Stockholm. 2019 tog kommunen över lokalen och kyrkoverksamheten avvecklades 2022 i väntan på att den skulle rivas. Famnenkyrkan fick sitt namn efter kvarteret där den var byggd. En famn är ett gammalt längdmått, men kan också tolkas i överförd bemärkelse som en öppen famn. Kyrkobyggnaden Byggnadskomplexet med kyrkorum, församlingsexpedition och församlingslokaler uppfördes 1984–1986 efter ritningar av arkitekt Lars Olof Torstensson. Byggnaden hade en stomme av betong och ytterväggar klädda med rosarött fasadtegel. Den låg i en backe och är byggd med suterräng. Taket var ett pulpettak belagt med kopparplåt. I byggnadens mitt fanns kyrkorummet som var orienterat i nord-sydlig riktning med kor och altare i norr samt entré i söder. I dess ena hörn sköt yttertaket upp i en spets som kröntes av ett litet kors. Golvet var belagt med röda kalkstensplattor medan väggarna är klädda med samma slags rosaröda tegel som ytterväggarna. Öster om korväggen fanns en dopnisch med glasmålningen Apokalyptiska madonnan från 1989 utförd av Jochum Poensgin. I den vänstra väggen, framme vid koret, fanns Pär Anderssons glasmålning Emmaus från 1992. Kyrkan beskrevs vid avvecklingen 2022 som att ha varit en "vardagskyrka" med fokus på veckomässa, soppluncher, förbönsmässor och andakter dagtid. Famnenkyrkan tömdes den 13 juni 2022 då församlingsexpeditionen med personal flyttade till Ängbykyrkan. Den 1 september samma år öppnades det skrin som 1985 murades in i en vägg i Famnenkyrkan. Skrinet innehöll bland annat dagstidningar från 1 juni 1985 och adressförteckning över de då anställda i Bromma församling. Inventarier Bakom altaret fanns en grå väv av textilkonstnär Elisabet Hasselberg Olsson (1932–2012) som också gjort den stora riksväven i riksdagshuset. Tidigare hängde här en triptyk av Birger Mörk från 1947. Den föreställde bespisningsundret och hade tidigare sin plats i den nu nedlagda Riksbykyrkan. Dopfunten av limmat Lindshammarsglas var formgiven av kyrkans arkitekt Lars Olof Torstensson. Där fanns ett fristående altarbord av vitlaserad furu med blå dekorränder. Orgeln var en Allen digitalorgel med 54 stämmor från 1991. Vidare öde Stockholms stad blev 2022 ny ägare till tomten och lokalerna, och angav vid övertagandet tänkbara planer på att riva kyrkan och istället bygga drygt tvåhundra bostäder i området kring Abrahamsbergsskogen. Ett inriktningsbeslut togs i september 2024, men på grund av inkomna synpunkter bland annat om huruvida Famnenkyrkan skulle rivas eller byggas om till bostäder hade projektet i augusti 2025 ännu inte lämnat planeringsstadiet. Källor Nilsson, Christina. Kyrkguiden : vägledning till kyrkorna i Stockholms stift. Svenska kyrkan, Stockholms stift. sid. 46. Libris 10440250. ISBN 978-91-975146-5-1 ”Famnen”. Svenska kyrkan, Bromma församling. 2016. Arkiverad från originalet den 17 mars 2016. https://web.archive.org/web/20160317000937/https://www.svenskakyrkan.se/default.aspx?id=653507. Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Noter