NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Automobilens snakerun

Automobilens snakerun (även kallad Automobilens skateboardbana eller Falkenbergs snakerun), är namnet på en av Sveriges första skateboardanläggningar. Den är belägen i Olofsbo, cirka 6 kilometer nordväst om Falkenberg längs den gamla europavägen. Anläggningen är Sveriges första snakerun. Den har en längd på 35 meter, är slingrande till formen, och har ett underlag av betong. Den byggdes sommaren 1978 och är den enda kvarvarande och åkbara av det sena 70-talets skateboardanläggningar, därtill kultförklarad av många utövare. 2008 föreslogs den bli ett byggnadsminne. Länsstyrelsen i Hallands län avslog ansökan i mars 2010 på grund av att den ansågs vara alltför förfallen och saknade förutsättningar för att långsiktigt bevaras som byggnadsminne. Namnet Automobilen kommer från den sedan länge nedlagda vägkrog som kallades så, och vars omgivande område med tiden kom att utvecklas till bland annat ett nöjesfält. Referenser Externa länkar K Special - Automobilen: Det övergivna skatemonumentet
Villa Fridhem, Frescati

Villa Fridhem är en byggnad vid Ålkistevägen 15 i området Freskati vid Ålkistevägen intill Brunnsviken på Norra Djurgården i Stockholms kommun. Villan är grönmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär att de anses vara ”särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt”. Beskrivning Villan vid Brunnsviken uppfördes 1870 och var ursprungligen en sommarbostad under Bergshamra gård som mellan 1707 och 1917 var fideikommiss inom ätten Barck. Huset var ett typiskt sommarnöje från 1800-talets slut, då stockholmarna sökte sig ut från staden sommartid. Byggnaden domineras av en hög punschveranda i två våningar som vetter mot Brunnsviken. Villan har de vanliga detaljerna som utmärker en sommarvilla från tiden; ljusmålad träpanel, snickarglädje och en gestaltning i schweizerstil. På tomten finns ett ekotempel och en antik skulptur föreställande Myrons diskuskastaren Diskobolos. Numera är Fridhem permanentbostad. Nuvarande (2020) ägare är entreprenören Arnfinn Röste som förvärvade området från Domänverket på 1970-talet. Han hyr ut villan och bor själv på intilliggande Villa Sofielund. Se även Villa Sofielund, som ligger strax söder Villa Fridhem. Villa Montebello, som låg öster om Villa Fridhem och Roslagsvägen. Noter Källor Björn Hasselblad; Monica Eriksson (1999) [1982]. Djurgårdsvandringar på norra och södra Djurgården: om hus och människor på Kungl. Djurgården (3:a reviderade upplagan). Stockholm: Kungliga Djurgårdens förvaltning. sid. 90. Libris 8234102. ISBN 9185726796 Husen i Nationalstadsparken, Stockholmsdelen, sid. 133 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Villa Fridhem, Frescati.
Stockholmen, Norrtälje kommun

Stockholmen är en ö strax öster om Gisslingö i Rådmansö socken, Norrtälje kommun. Stockholmen har sedan gammalt tillhört byn på Tjockö. Vattnen omkring ön är grunda. Den är främst känd för sina två ristningar på ön från tiden för finska kriget. På klippan mot Markobben finns en ristning i en dubbel cirkel med texten: 1809 - C XIII konung - Fäderneslandet i våda - O. R. Cederström- amiral 249 Selgel af Örl. och Armens Flottor - försvarade kusten. På öns högsta punkt finns en inskription som lyder: Telegraf och utkik - för - Svenska Flottor - under befäl af - Amiral O.R. Cederström. - 1809. Källor Sörenson, Ulf (2004). Vägvisare till Stockholms skärgård: en kulturguide från Understen till Landsort. Stockholm: Prisma. sid. 84. Libris 9409149. ISBN 91-518-4003-0
Håkanskär, Norrtälje kommun

Håkanskär är en ö i Vätö socken, Norrtälje kommun, i norra delen av Norrarm. Området runt ön utnyttjades troligen på medeltiden för kronofiske. Enligt uppgifter skall det tidigare ha funnits sammanlagt 28 sjöbodar på Lilla Hämtan, Norruddarna, Himmelskär, Vattungarna och Håkanskär. Bengt Bengtsson Oxenstierna begärde 1640 att få intyg på att Håkansskär tillhörde honom, vilket ledde till klagomål bland annat från fiskarna i Norrtälje som fick betala för att fiska här. En av de mest betydande hamnarna för fisket i området låg på Håkansskär där ännu ristningar och rester efter hamnar kan ses. Var tredje eller fjärde månad under sommarfisken kom Vätö sockenpräst hit för att predika. Källor Sörenson, Ulf (2004). Vägvisare till Stockholms skärgård: en kulturguide från Understen till Landsort. Stockholm: Prisma. sid. 85. Libris 9409149. ISBN 91-518-4003-0
Torskär, Rådmansö

Torskär är en ö i Rådmansö socken, Norrtälje kommun, längst ut i Söderarms skärgård. Den är mest känd som platsen för Söderarms fyr. Innan fyren uppfördes fanns under 1600-talet en vårdkase på ön, vilken enligt ett dokument från 1714 sköttes av bönderna i Vätö socken. Åtminstone 1691 fanns en båk placerad här. Den ersattes 1839 av den nuvarande fyrbyggnaden. Under Krimkriget förbands ön med Arholma och Furusund via en optisk telegraf. Samtidigt inrättades en lotspassnings-, väder- och livräddningsstation på ön. I slutet av 1800-talet bodde tio familjer här och skolundervisning bedrevs för 17 barn. Flera ristningar på hällarna och en labyrint finns på ön. Fyren automatiserades på 1980-talet varvid fyrens bemanning avvecklades. Sjöbevaktningstornet på ön var dock bemannat fram till slutet av 1990-talet. Torskär har även ingått i Spärren Söderarm som skapades genom 1933 års försvarsbeslut och flera bunkrar finns på ön. Källor Sörenson, Ulf (2004). Vägvisare till Stockholms skärgård: en kulturguide från Understen till Landsort. Stockholm: Prisma. sid. 89–90. Libris 9409149. ISBN 91-518-4003-0
Långsjön (Grangärde socken, Dalarna)

Långsjön är en sjö i Ludvika kommun i Dalarna och ingår i Norrströms huvudavrinningsområde. Sjön som är omkring 700 meter i nord-sydlig riktning och mindre än 100 meter bred ligger mellan Laxsjö-Flatnan i nordväst och Flogen i söder, dit den också avvattnas. I norra änden ligger Bagghyttan ett övergivet litet hytt- och gruvområde. Se även Lista över insjöar i Ludvika kommun Källor
Jan-Pers stuga

Jan-Pers stuga ligger strax utanför Vällingby centrum i Vällingby, en stadsdel i Västerort i Stockholms kommun. Historia Jan-Pers stuga är en under det senare 1700-talet byggd stuga som är den enda kvarvarande byggnaden från den gamla bondbyn i Vällingby. Torpet i sig har ingen egen adress men ligger på gården bakom fastigheten på Årevägen 15. Fram till 1950-talet ägdes stugan av Råcksta gård och beboddes då av den pensionerade stataren och stenarbetaren Magnus Eriksson som tidigare arbetat där och dennes vuxna dotter Greta. Då Vällingby centrum byggdes, vräktes de. Stugan är idag kulturminnesmärkt och används numera som hemslöjdsateljé. En karta från 1891 visar de gamla husen i det nuvarande Västerort och däribland Jan-Pers stuga, omgiven av det stora antal byggnader som då stod på platsen där Vällingby centrum ligger idag. Stockholms stad tog gårdarna i ägo, då Hässelby slott köptes 1931. Namnet Jan-Pers stuga härrör från hemmansägaren Jan Persson (1817-1904). Med hustru Anna Greta (1814-1900) fick paret två barn, Katarina (1839-1903) och Jan Petter (1845-1915). Båda barnen förblev ogifta och hemmaboende livet ut. Gården på en åttondels mantal drevs av familjen med inhopp av enstaka drängar och pigor. Med industrialisering och jordbrukets nedgång kom ägarbilden av Vällingbys tidigare fem hemman att ändras. Med början på 1880-talet kom en mäktig granne, bit för bit, köpa till sig hela byn. Tobakskungen Knut Ljunglöfs Råcksta förvärvade Åkerbloms gård (½ mantal), Mattssons gård (3/8 mantal) samt frälsegården under Hässelby slott (1 mantal). Sålunda ägde Ljunglöfs Fabriksaktiebolag sju åttondelar av Vällingby. Jan Persson bet sig fast fram till sekelskiftet då också den sista åttondelen tillföll Råcksta. Dock hade Jan Persson dessförinnan betat av till Ljunglöf delar av sitt hemman, till exempel Holmbacken och Sjöhagen med Jan-Pers holme som stack ut i Mälaren.[källa behövs] Referenser Bebyggelseregistret Dagens Nyheter Stockholmskällan Under Storstockholms betong och asfalt Byar och gårdar i Spånga socken. Hans Engren. Noter
IFU Arena

El IFU Arena es un estadio de atletismo, baloncesto y floorball ubicado en Upsala (Suecia). Fue inaugurado el 18 de agosto de 2016.​ El estadio es la sede de varios equipos de floorball: el Storvreta IBK, el IK Sirius IBK, IK el Sirius FBC (una fusión del IK Sirius IBK y el FBC Uppsala), el Hagunda IF y el Björklinge BK. El IFU Arena está formado por cinco pabellones donde se pueden practicar deportes como floorball y baloncesto. Estos pabellones se denominan «Hall» y se distinguen con letras, desde la «A» hasta la «E». Además, también hay un sexto pabellón, el «Hall F», que tiene una pista donde se practica atletismo. La sala A es la principal y tiene un aforo de 2.880 personas.​ El IFU Arena está situado en Råbyvägen, en el campo deportivo de Gränby, junto con las salas de hielo de Gränby, Recoverhallen y UTK-hallen.​ El estadio es propiedad conjunta de Uppsala IF Athletics y Uppsala Floorball Alliance (una asociación de 16 combinados de Floorball en Upsala) a través de la empresa IFU Arena AB . Deportes Floorball El uso más habitual del IFU Arena es el de estadio de floorball debido a los numerosos equipos de distintas categorías de este deporte que tienen el recinto de Upsala como estadio local. Baloncesto El equipo de baloncesto local, Uppsala Basket, utiliza el IFU Arena como estadio local en sus encuentros de la Svenska basketligan, la primera división nacional de baloncesto. Atletismo El Pabellón F permite prácticas y encuentros de atletismo en Upsala. Tanto es así, que el recinto de casi 3.000 espectadores de capacidad ha sido sede de encuentros de categoría Plata del World Athletics Indoor Tour. Referencias
IFU Arena

IFU Arena är en friidrotts- och innebandyarena i Uppsala. Den invigdes 18 augusti 2016. A-hallen har en publikkapacitet på 2 880 personer. Arenan är hemmaplan för innebandyföreningarna Storvreta IBK (SSL Herr och SSL Dam), IK Sirius IBK (SSL Herr och Damer Division 1 GUD (Uppland)), IK Sirius FBC (en sammanslagning av IK Sirius IBK och FBC Uppsala, SSL Dam), Hagunda IF (SSL herr och Allsvenskan Östra Dam) och Björklinge BK (Herrar Div 1 Östra Svealand). IFU Arena innefattar fem planer där sporter såsom innebandy och basket kan spelas. Dessa planer betecknas Hall A–E. Därutöver finns också Hall F med en löparbana där det bedrivs friidrott. IFU Arena ligger längs Råbyvägen i Gränby sportfält tillsammans med Gränby ishallar, Serwenthallen och Padel Uppsala–UTK hallen. Arenan ägs gemensamt av Uppsala IF friidrott och Uppsala Innebandyallians (en sammanslutning av 16 innebandyföreningar kring Uppsala) genom bolaget IFU Arena AB. Den 12 mars 2026 satte Armand Duplantis nytt världsrekord i arenan genom att klara 6,31 meter i första försöket. Detta i sin egen tävling "Mondo Classic 2026". IFU står för "Innebandy Friidrott Uppsala". Referenser
Quality Hotel Frösö Park

Frösö Park Hotel (tidigare Quality Hotel Frösö Park) är ett hotell med 139 rum, 10 sviter och totalt 350 bäddar och är beläget i stadsdelen Frösö Park på Frösön i Östersunds kommun. Hotellet invigdes i maj 2015 och har naturupplevelser, sport och rekreation som inriktning. Till anläggningen hör bland annat en konferensanläggning för upp till 4400 gäster, ett 1200 kvadratmeter stort spa och utegym med hinderbana. Anläggningen är ritad av Hermansson Hiller Lundberg Arkitekter och den nybyggda femvåningsdelen ansluter mot den tidigare mässen "Murklan" från Jämtlands flygflottiljs tid. Planer på en utbyggnad med cirka 200 rum fanns 2016. Referenser Noter Externa länkar Frösö Park Hotel
Borgen på Kyrkåsberget

Utsiktstornet på Kyrkåsberget, är en borgkuliss i området Paradiset i Partille. Den är synlig över hela Partille, och även från motorvägen som passerar genom samhället. Bakgrund Utsiktstornet som ser ut som en borgruin byggdes av industrimannen Ernst Harbeck d.ä. runt 1910. Familjen bodde vid bergets fot och en trappa ledde upp till bergets krön. Sonen Ernst Harbeck d.y. byggde 1914–1918 närliggande pampiga Villa Porthälla vilken är den som egentligen kallas ”Borgen” i folkmun. Källor Borgen på Kyrkåsberget i Partille
Skarpnäcks kulturhus

Skarpnäcks kulturhus är ett kulturhus i Stockholmsstadsdelen Skarpnäck, invigt 1985. Arkitekt Anders Burman. Skarpnäcks kulturhus ligger i centrala Skarpnäck och invigdes som Skarpnäcks Folkets hus av Olof Palme den 6 december 1985. Det blev bland annat ett centrum för den uppmärksammade teatergruppen Jordcirkus, har hyst en mångfald av aktiviteter, teatergästspel av Unga Klara med flera, Sverigemästerskap i boxning, nycirkus etc. Efter en renovering nyinvigdes det den 14 februari 2004 som Skarpnäcks kulturhus och förvaltas av Skarpnäcks stadsdelsförvaltning. Kulturhuset innehåller en teaterlokal för 180 åskådare och en mindre, samt repetitionslokaler för dans, teater, musik, nycirkus och Stockholms kulturskolas verksamheter, dessutom konstutställningar, bibliotek, servering etc. Sedan 2017 är huset en av Kulturhuset Stadsteaterns gästspelsscener för dess Kretsteatern. Referenser "Skarpnäcks kulturhus 30 år" Stockholms stad 3 februari 2004, "Nyinvigning av Skarpnäcks kulturhus med Daniel Boyacioglu, Jojje Wadenius, Plura och pannkakor" Externa länkar Skarpnäcks kulturhus webbplats
Medborgarhuset Trappan

Medborgarhuset Trappan är ett medborgar- och kulturhus i Stockholmsstadsdelen Vällingby, invigt 1956. Medborgarhuset Trappan är en k-märkt byggnad i centrala Vällingby. Medborgarhuset ritades av Sven Backström och Leif Reinius och utgör en viktig del av Vällingby som mönster för 1950-talets förortsvision, ABC-staden. Byggnaden är konstruerad i avsatser mellan ett nedre och ett övre torg och har sedan invigningen 1956 varit ett forum för kultur och föreningsliv i Stockholmsstadsdelen Vällingby-Hässelby. Verksamheten drivs av Medborgarhusföreningen Trappan med teater, musik, bibliotek, föreläsningar, barnprogram, utställningar, kurser och servering. Våren 2016 återinvigdes medborgarhuset efter renoveringar. Då öppnade också Kulturhuset Stadsteatern sin satellitscen Kulturhuset Stadsteatern Vällingby, för permanent teaterverksamhet. Teatern leds av Olof Hanson. Under en period utgjorde teatern en gästspelsscen även för Kulturhuset Stadsteaterns turnéverksamhet Kretsteatern. Referenser Kulturhuset Stadsteatern, Medborgarhuset Trappan Noter Externa länkar Medborgarhuset Trappans webbplats
Elsborgs slott

Elsborgs slott är en byggnad i stadsdelen Elsborg i Falun. Historik I 1413 års skattebok omtalas "ett slott widh Kopparberget". Det är sannolikt samma gård som fem år senare kallas "Barfvidsgardhin oppa Kopperbaerget". År 1560 ägdes Barfridsgården av fogden vid Kopparberget Erik Michelsson. 1612 omnämns en Mårten i Barwetsgården. På den äldsta kända kartan över Falun daterad 1628 syns att platsen var bebyggd. På 1640-talet byts namnet ut mot "Slottet" och på 1700-talet träffar man på både "Slottsgården" och där utanför "Slottsgatan" som senare kallas Engelbrektsgatan. I 1765 års tomtbok omtalas "Kärrvaktare Carl Fahlrots gård på Elsborg, av gammalt kallad Slottgården". Äldre forskare menar att gården på medeltiden (före Engelbrekts tid) varit en befäst anläggning vid Faluåns utlopp i Tisken. Enligt den idén skulle även stadsdelens namn, "Elsborg" komma därav. År 1928 påträffades en igensatt källare strax söder om tornbyggnaden. På samma plats har även påträffats en pilspets av flinta och en av järn, samt en eldslagningssten. Byggnaden Byggnaden är sammansatt av en tvåvåningsbyggnad längs Engelbrektsgatan och i vinkel mot denna en lägre tvåvåningsbyggnad samt ett torn i fyra våningar. "Slottet" är uppfört av timmer och reveterat. Byggnaden har en tydlig högreståndsprägel med stilfull arkitektur, påkostade byggnadsdetaljer och en tidigare storlagen trädgård som gör att anläggningen på ett markant sätt skiljer sig från den enkla gruvarbetarbebyggelsen i Elsborg. Det igensatta källarvalvet kan vara medeltida, medan byggnaden längs Engelbrektsgatan torde innehålla 1600-talsdelar. Sin nuvarande karaktär fick "slottet" sannolikt under 1800-talets förra del då Carl Petter Bergsten efter en italienresa lär ha omsatt sina intryck i gården och inrett tornet (troligen även byggt på det) och övre våningen åt sin mor. År 1916 köptes gården av antikvitetshandlaren Carl Lennerthson som gjorde en grundlig och stiltrogen upprustning, samt inredde den med utsökta antikviteter. Många av interiörerna innehåller fortfarande fina kakelugnar, lister, dörrar och tapeter som har bevarandevärde. På 1980-talet renoverades huset och byggdes delvis om interiört, och det bildades en bostadsrättsförening som sedan dess äger och sköter huset. Källor Elsborgs slott på Falun.se/gamla Falun Om byggnaden på bostadsrättsföreningen webbplats
Gunnarsholmen, Säffle

Gunnarsholmen är en ö i Lurö skärgård, Eskilsäters socken, Säffle kommun. Gunnarsholmens fyr var bemannad 1852-1954 och en fyrvaktarstuga låg då på ön. Någon odlad mark fanns inte på ön, men trädgårdsodlingar fanns vid fyrvaktarbostaden. Konturerna av fyrvaktarbostadens uthus kan ännu ses i fasaden på fyrbyggnaden. Sedan ön övergavs har den sakta växt igen, på 1960-talet fanns bara en enbuske på ön, sedan dess har buskvegetationen tagit över hela ön. Källor Skärgårdar i Vänern, Bo Thunberg, Bo Landin, Hans Kongbäck och Lars Furuholm, s. 106. Externa länkar Gunnarsholmen i Svenska Fyrsällskapets lexikon
Farbror Melins torg

Farbror Melins torg är ett torg i Linköpings innerstad. Torget gränsar mot Ågatan, där bland annat Åhléns har entré mot torget. Torget invigdes i juni 2015 efter en större omgörning av platsen. Stavningskontrovers Torget fick sitt namn av frälsningssoldaten och Linköpingsprofilen Lars Johan Mellin, som levde mellan 1860 och 1939. Namnvalet föreslogs 2011 när omdaning till ett torg först diskuterades. Hans namn förekommer både med stavningen ett "l" och med två "ll", men det har framgått att han själv föredrog stavning med dubbelt "l". Först lanserades också stavningen med två "l" för torget, men det ändrades med motiveringen att enkelt "l" var vanligare i officiella förteckningar. Dessutom motiverade namnkommittén beslutet, felaktigt, med att på gravstenen är stavningen med ett "l". Beslutsmotiveringen justerades, men beslutet att stava med ett "l" låg kvar. Historik Lars Johan Mellin bodde på en liten tomt på torget vars trädgård utsågs till Linköpings vackraste 1917. Till trädgården bjöd han äldre, värnpliktiga och seminarister på kaffebjudningar. Det skapade långvariga vänskapsband och dessa "Farbror Mellins pojkar" samlade pengar till hans begravning och gravplats. År 1944 revs den gamla träkåksbebyggelsen och ett modernt polishus byggdes. Det var då landets modernaste men Linköpings polishus har därefter flyttat två gånger till nya lokaler, och byggnaden kallas därför "gamla gamla polishuset". När polisen lämnade byggnaden 1990 flyttade Svenskt Näringsliv in i lokalerna, och år 2023 tog IT- och teknikkonsultbolaget Sigma över. Platsen framför polishuset fick inget särskilt namn förrän den omdanades till ett torg 2015, efter en arkeologisk undersökning ledd av Östergötlands museum. I samband med torgets invigning, invigdes också skulpturen "Farbror Melins funderingar". En sex meter hög trädformad skulptur i rostfritt stål av Richard Johansson. Källor
Dödgrävarens hus

Dödgrävarens hus kallas en byggnad vid Långa gatan 10B i Djurgårdsstaden i Stockholm. Byggnaden är blåklassad av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att bebyggelsens kulturhistoriska värde av stadsmuseet anses motsvara fordringarna för byggnadsminnen i Kulturmiljölagen. Historia Byggnadens historia har sin bakgrund i Kungl. Amiralitetets begravningsplats som låg här fram till 1809. Men redan i december 1675 begravdes här 144 sjömän som förgiftades av skämd mat under en manöver utanför Gotland. Amiralitetets begravningsplats anlades under kung Karl XI och sträckte sig från den äldre entrén till Gröna Lund fram till Breda gatan och mellan Långa gatan och Sjömansgränd. Kvarterets namn var ursprungligen Kyrkogården, men ändrades 1922 till Krigsmanskassan. Det som idag påminner om begravningsplatsen är dödgrävarens boställe. Den lilla rödfärgade enrumsstugan uppfördes på 1770-talet. Entrédörren är inte högre än 1,50 meter. Inne på gården finns ett litet hus som ursprungligen var likboden. För att hålla en sval temperatur i boden murades dess väggar i tjock gråsten. I samband med grävarbeten i kvarteret händer det än idag att man hittar benbitar och dödskallar i marken. Källor Martin Stugart (9 september 1996). ”Stockholm i går: Stockholm i går: Glömda begravningsplatser”. Dagens Nyheter. http://www.dn.se/arkiv/stockholm/stockholm-i-gar-stockholm-i-gar-glomda-begravningsplatser/. Läst 12 mars 2017. Björn Hasselblad; Monica Eriksson (1982). Djurgårdsvandringar: villor och andra sevärdheter på Södra och Norra Djurgården: en introduktion till Kungl. Djurgården. Stockholm: Kungliga Djurgårdens förvaltning. sid. 25. Libris 7791397. ISBN 91-970418-0-7 Hasselblad, Björn; Lindström, Frans (1979). Stockholmskvarter: vad kvartersnamnen berättar. Stockholm: AWE/Geber. sid. 201. Libris 7219146. ISBN 91-20-06252-4
Hudiksvalls sjukhus

Hudiksvalls sjukhus, förkortat HS, är ett lokalt sjukhus i tätorten Hudiksvall. Historia Sedan 1600-talet har det funnits någon sorts sjukhusverksamhet i Hudiksvall. På 1600-talet öppnades bland annat ett mycket litet hospital. År 1828 öppnade Hudiksvalls sjukhus som ett lasarett. Efter öppnandet av sjukhuset 1828 var lokalerna dock ganska primitiva. Så småningom byggdes ett nytt lasarett på nuvarande plats 1895. På 1960-talet byggdes sjukhuset om till dess nutida utseende. Sjukhuset var fram till 1947 odelat, men detta år bildades medicin- och kirurgklinikerna samt röntgenavdelningen. Ett par år senare kom ögon och öronavdelningarna till, senare också gynekologi- och barnklinikerna. Den psykiatriska avdelningen öppnades 1992. Sjukhuset har operationsverksamhet inom kirurgi och ortopedi, gynekologi, obstetrik samt verksamhet inom specialiteterna ögon och öron-näsa-hals. På sjukhuset finns också avdelningar och mottagningar för internmedicin. Barn- och vuxenpsykiatri samt habilitering har också verksamhet på Hudiksvalls sjukhus, som även bedriver BB- och förlossningsverksamhet. På sjukhuset finns även en barn- och ungdomsmottagning för patienter 17 år och yngre. Referenser Noter Externa länkar Officiell webbplats
Ålloluokta kapell

Ålloluokta kapell, eller Gustav Adolfs kapell, är en kyrkobyggnad i byn Ålloluokta, som är belägen på södra sidan om Stora Lulevatten i Jokkmokks kommun. Efter att det kapell som funnits på orten sedan 1600-talet brunnit ner uppfördes en ny kyrkobyggnad på initiativ av komminister Gunnar Fastborg. Under kung Gustav VI Adolfs eriksgata 1952 uppkallades kapellet efter denne och vid tillfället skänkte kungen en bibel till församlingen. Kapellet invigdes av biskop Bengt Jonzon den 23 augusti 1953. Referenser
Stora Munkholmen, Sverige

Stora Munkholmen är en ö i Gryts socken i Valdemarsviks kommun. Ön har en yta på 2,3 hektar. Stora Munkholmen består mestadels av klippor och tallskog. Historiskt har ön inte haft någon fast befolkning, men ett par som 1986 köpte ön gjorde 1997 ett fritidshus på ön till permanentbostad. Källor Sveriges öar, 3:e upplagan 2013, Anders Källgård s. 245-246. Sveriges öar, 3:e upplagan 2013, Anders Källgård s. 249.
Kallsö

Kallsö är en ö i Sankt Anna socken, Söderköpings kommun, strax norr om Vänsö. Kallsö har en yta av 1,16 kvadratkilometer. Kallsö som ursprungligen hette Karlsö var hade ett styreshemman redan 1587. I oktober 1710 var fiskeköparpigan Karin Matzdotter på Kallsö den som förde hit pesten från Stockholm. Nästan hälften av befolkningen i Sankt Annas skärgård avled i epidemin. Kallsö tillhörde kronan fram till början av 1800-talet då de sex lotsarna som då bodde på ön köpte loss sina hemman. 1820 bodde 44 personer på ön, 2012 fanns 20 helårsboende på Kallsö. Källor Sveriges öar, 3:e upplagan 2013, Anders Källgård s. 259.