NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sköldinge kyrka

Sköldinge kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Katrineholmsbygdens församling i Strängnäs stift. Kyrkan ligger strax nordväst om samhället Sköldinge utmed riksväg 55 mellan Katrineholm och Flen. Intill kyrkan finns prästgård, klockargård och församlingshem. Kyrkobyggnaden Stenkyrkan uppfördes på 1100-talet och bestod då av långhus med smalare kor. En sakristia vid korets norra sida tillkom på 1200-talet. Under 1300-talet förlängdes kyrkan åt öster till sin nuvarande längd och nuvarande raka kor tillkom. Vid slutet av 1400-talet byttes innertakets tunnvalv ut mot fem tegelvalv. Valven försågs med kalkmålningar under tidsperioden 1590 - 1609. Vid en ombyggnad på 1650-talet breddades kyrkan åt söder och blev tvåskeppig. Samtidigt tillkom ett gravkor vid sydöstra väggen. 1672 byggdes nuvarande sakristia i nordost. Klockstapeln av trä byggdes år 1700. Inventarier Dopfunten av sandsten är från 1100-talet. Vid dopfunten finns en madonna av trä från medeltiden. Höger om altaret finns en skulptur av Jesu mormor Anna med Jungfru Maria i knät. Skulpturen tillverkades omkring år 1500. Altarskåpet är ett svenskt arbete från omkring år 1500. Predikstolen tillkom 1656 när kyrkan byggdes om. Orgel Nuvarande orgel med 25 stämmor är byggd av Åkerman & Lund Orgelbyggeri. Orgeln med orgelfasad och läktarbarriär, ritade av arkitekt Rolf Bergh, tillkom vid en ombyggnad åren 1966 till 1968. Diskografi Klanger från fyra sekel : orglar i Strängnäs stift / Melin, Markus, orgel. CD. Svenska kyrkan. Nummer saknas. 2011. Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 229. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Riksantikvarieämbetet om klockstapeln Vidare läsning Sköldinge kyrka / [sammanställd av Hans Bergh ...]. Sörmländska kyrkor, 99-0139017-6 ; 50 (6., [bearb. och kompletterade] uppl). Nyköping: Sörmlands museums förlag. 2007. Libris 10639945. ISBN 91-87794-65-9 Wockatz, Eva (2012). Sköldinge kyrka : Katrineholm Sköldinge by 8 :1, Sköldinge socken, Katrineholms kommun, Strängnäs stift, Södermanlands län : antikvarisk medverkan, justering av altarring. Byggnadsvård / Sörmlands museum ; 2012 :3. Nyköping: Sörmlands museum. Libris 13931820 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sköldinge kyrka.﻿
Sköndalsskolan

Sköndalsskolan är en kommunal grundskola vid Perstorpsvägen 75 i stadsdelen Sköndal i södra Stockholm. Byggnaden ritades som låg- och mellanstadieskola av arkitekt Cyrillus Johansson och invigdes 1953. Enligt Riksantikvarieämbetet har skolbyggnaden ett högt arkitektoniskt värde med för tiden ovanlig formgivning och många intressanta byggnadsdetaljer. Fastigheten är grönmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär "särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt". Med fasadreliefen "Noaks ark" av konstnären Allan Wallberg har anläggningen även ett konstnärligt värde. Inom området finns två senare tillkomna huskroppar från 2000-talet; ett fritidshem samt "Sköndalshallen". Historik När området öster om Perstorpsvägen stadsplanerades 1950 avsattes även en större tomt i kvarteret Bakbordet för en folkskola. Uppdraget att rita skolan gick till den renommerade arkitekten Cyrillus Johansson. Han uppdelade skolbyggnaden i tre hophängande byggnadsvolymer med två respektive tre våningar innehållande expedition, lärarrum, bibliotek, lärosalar och matsal. Lågstadieflygeln längs Perstorpsvägen består av dels en tvåvåningslänga samt en tvärstående enplansbyggnad. Mellanstadiets klassrum ligger i en tvåvåningsbyggnad utmed Bagarfruvägen. I en fristående byggnad fanns vaktmästarbostaden. Byggnaderna omsluter skolgården på tre sidor som nås via en portik från Perstorpsvägen. Skolan byggdes för drygt 300 elever med 21 klasser i årskurserna 1-6 och uppfördes åren 1952-1953. För närvarande (2012) genomgår byggnaden en renovering och upprustning. Fasaderna gestaltades i rött tegel med detaljer som fönster- och dörromfattningar i gult tegel. Huvudentrén markeras genom omfattning i gult tegel med mönsterlagda tegelblommor. Fasaden mot Perstorpsvägen smyckades med lekfulla tegelmotiv. Här syns bland annat en segelbåt, en häxa, en julbock, en hopprep hoppande flicka och en kort dikt: "a b c - 1953". På huvudbyggnaden finns reliefen "Noas ark" av konstnären Allan Wallberg. Enligt Riksantikvarieämbetet utgör skolan en särskilt värdefull byggnad från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Fasadutsmyckningar Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sköndalsskolan. Skolans officiella webbsida.
Färgare Höglanders gård

Färgare Höglanders gård är en byggnad i centrala Umeå, uppförd 1882 för färgfabrikör Johan Magnus Höglander (1836–1909) med butikslokaler i bottenvåningen och bostäder en trappa upp. Gården gav upphov till kvartersnamnet Färgaren. Höglander hade 1859 grundat J M Höglanders färgeri, garn och väfnadsaffär i Umeå, dels i form av en "minutaffär" (detaljhandelsbutik) på Kungsgatan, dels en fabrik med väveri och vadmalsstamp i Ersmark där lokalbefolkningen kunde få hemvävda garner och tyger färgade. Fabriken brann ned till grunden 1878 men återuppfördes. År 1897 upprättades en filial i Lycksele, som även den brann ned (1911) men inte återupptogs, då Höglander avlidit 1909 och verksamheten fortsatt under ledning av änkan, fru Hanna Höglander. Byggnaden, som förskonades vid stadsbranden 1888, är en av Umeå äldsta och ett exempel på den mer påkostade byggnadstyp som utmärkte Storgatan och den förnämare västra stadsdelen före branden. Huset kan ses som en pendang till bankhuset på andra sidan gatan – den så kallade Smörasken – från 1877. Huvudbyggnaden är av timmer i två våningar med valmat plåttak. Fasaden i nyrenässansstil med pilastrar, listverk och konsolfris i takfoten, allt målat i beige och olivgrönt, ritades av stadsbyggmästare Gustav Axel Pettersson. Efter stadsbranden 1888 köptes fastigheten av Västerbottens Läns Sparbank som inrättade kontor i bottenvåningen, och byggde ett gårdshus mot brandgatan i norr. Senare har tillkommit ett större hus i vinkel, längs Västra esplanaden. Från 1967 till 2018 huserade möbelvaruhuset Comfort möbler i fastigheten, som redan 2007 sålts till fastighetsbolaget Umehem. Referenser Externa länkar Umehems sida om Färgare Höglanders gård
Skönsmons kyrka

Skönsmons kyrka är en kyrkobyggnad i stadsdelen Skönsmon i Sundsvall. Den är församlingskyrka i Sundsvalls församling i Härnösands stift. Skönsmons gamla kyrkogård ligger cirka 300 meter väster om kyrkan. En nyare kyrkogård, invigd på 1980-talet, ligger cirka 700 m söder om kyrkan, på Södra Stadsbergets sluttning. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes av gult tegel i nygotisk spetsbågestil. 6 oktober 1889 invigdes kyrkan av biskop Martin Johansson. Arkitekt var professor Isak Gustaf Clason. Kyrkan består av långhus med smalare femsidigt kor i öster. Vid långhusets västra kortsida finns kyrktornet med ingång. Inventarier Dopfunten av granit är huggen av stenhuggare Berg i Örnsköldsvik. En malmkrona från 1700-talet hörde tidigare till Sköns sockenkyrka. Orgel 1890 byggdes en orgel med 12 stämmor fördelade på två manualer och särskild pedal av E. A. Setterquist & Son, Örebro. Blev avsynad slutet av augusti 1890 av musikdirektörerna Gotthelf Frithiof Amadeus Ruthström vid Sundsvalls Allmänna läroverk och organist Anders Gustaf Eriksson i Sundsvall. Orgeln invigdes söndagen 31 augusti 1890. Även fasaden fick lovord. Orgeln var skänkt till kyrkan. Den nuvarande orgeln byggdes 1955 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB. Den byggdes om och omintonerades 1982 av J. Menzel Orgelbyggeri AB. Tre fria kombinationer. Två fasta kombinationer: Forte, Tutti. Automatisk pedalväxling. Rullsvällare Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 615, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Svenska kyrkan i Sundsvall Vigselguiden Vidare läsning Cornell, Henrik; Rappe, Axel (1929). Medelpad. H. 1, Kyrkor i Njurunda och Sköns tingslag samt Sundsvalls stad : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor, 99-0108065-7 ; [30]. Stockholm: Svenska Bokhandelscentralen. sid. 68-71. Libris 19512950. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6875 Källor Externa länkar Sundsvalls församling Wikimedia Commons har media som rör Skönsmons kyrka.
Skövde stadshus

Skövde stadshus är en byggnad belägen på Fredsgatan 4 i Skövde, som är säte för Skövde kommuns politiska ledning och dess administration. Byggnaden, ritad av arkitekten Lennart Bergström , invigdes 1990. På invigningssdagen kom hela 10.000 Skövdebor för att titta på det nya Stadshuset. Referenser
Sladan (Norrfjärdens socken, Norrbotten)

Sladan är en sjö i Piteå kommun i Norrbotten och ingår i Rosån-Alterälvens kustområde. Sjön har en area på 0,203 kvadratkilometer och ligger 0 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Grundbäcken. Sjön ligger vid sidan av Stora Granholmen. Sladan är känd för fågeljakt i Norrfjärden. Den är cirka 1 meter djup. Omkretsen cirka 700 meter. Det går en liten kanal från havet in till Sladan som är full av vass. Kanalen är cirka 40 centimeter som djupast. Cirka 30 procent av vattenytan är täckt av vass. Delavrinningsområde Sladan ingår i det delavrinningsområde (726991-176513) som SMHI kallar för Mynnar i havet. Medelhöjden är 10 meter över havet och ytan är 6,33 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde Grundbäcken mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (46 procent), öppen mark (15 procent) och jordbruk (25 procent). Avrinningsområdet har 0,34 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 4,4 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 0,59 kvadratkilometer eller 8 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Piteå kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Sladan på VISS
Slagnäs kyrka

Slagnäs kyrka är en kyrkobyggnad i Slagnäs som tillhör Arjeplogs församling i Luleå stift. Kyrkobyggnaden Träkyrkan är uppförd 1958 efter ritningar av arkitekt Bo Grefberg. Byggnaden har rektangulär planform och ett valmat tak täckt med singel. Ytterväggarna är klädda med liggande, vitmålade träpaneler. Kyrkorummets väggar är klädda med svagt gullaserad träpanel. Innertaket är ett laserat furutak med öppen takstol. Golvet är av trä och har en fast bänkinredning i öppna kvarter. I koret finns en vitmålad nisch där altaret är placerat. En fristående klockstapel är täckt av rödmålad träpanel. Referenser Arjeplogs församling Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation
Slagsta strand köpcentrum

Slagsta Strand Köpcentrum var ett köpcentrum i Slagsta i Botkyrka kommun. Anläggningen inrymdes i en större byggnad vid Fågelviksvägen norr om trafikplats Fittja intill E4/E20. Slagsta Strand köpcentrum öppnade 2000 och stängde 2010. Fastigheten uppfördes ursprungligen som kontorsfastighet men kom till stor del att disponeras av Botkyrka kommun och användas som gymnasieskola under namnet Botvids gymnasium. Byggnaden konverterades därefter till att användas i en kombination av bostäder och handel och ägdes av det börsnoterade fastighetsbolaget Columna (tidigare läkemedelsbolag med namnet Fermenta). Via ett antal förvärv kom fastigheten till slut att ägas av Kungsleden AB. När Slagsta Strand köpcentrum öppnade år 2000 startade Willys där sin första mataffär i Stor-Stockholm, med en yta på 6 000 kvadratmeter. Dessutom fanns ett trettiotal mindre och större butiker, exempelvis Onoff och möbelvaruhuset Mio. Även McDonald's hade en restaurang i byggnaden. Affärerna hade god omsättning. Men så började Kungens kurva bygga ut sitt utbud några kilometer österut med bland annat Heron City. Den ena affären efter den andra slog igen eller flyttade och vid årsskiftet 2009/2010 stängde slutligen hela anläggningen för ombyggnad. Efter att ha hyrt ut en tredjedel av ytan i fastigheten till ett mässföretag sålde Kungsleden fastigheten till Gelba fastigheter och Strabag. Numera[när?] finns där en lägenhetsanläggning driven av Corporate Apartments, där företag kan hyra möblerade korttidsboenden. En Max hamburgerrestaurang öppnade den 19 juni 2013. Se även Botkyrka handel Noter Externa länkar Slagstastrand.se
Slagstabadet

Slagstabadet är ett offentligt, kommunalt strandbad vid Mälaren i Botkyrka kommun. Slagstabadet har fler än 200 besökare per dag under sommarsäsongen och klassas därför som EU-bad, vilket innebär bland annat att vattenkvalitén kontrolleras flera gånger varje säsong av kommunen. Inför badsäsongen 2012 hade Slagstabadet högsta betyg (tre stjärnor) "utmärkt" vattenkvalitet enligt EU:s klassificering, beräknad på de senaste fyra årens mätningar. Slagstabadet anlades i början av 1970-talet när kommundelen Slagsta byggdes. Tidigare fanns här ett av Slagstas två tegelbruk och fortfarande syns spår i form av terrasser och rester av husgrunder i skogsbrynet (se Slagsta tegelbruk). Badet har en cirka 150 meter lång strand med flera badbryggor inklusive en tilläggsbrygga för funktionsnedsatta samt en stor gräsmatta som sluttar ner mot Mälaren. På östra sidan ligger en barack med omklädningsrum, toaletter, bastu, dusch och en liten servering / kiosk samt en minigolfbana. På västra sidan har kommunen anordnat ett grillområde med bänkar. Det finns även möjlighet att hyra båtar. Bilder Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Slagstabadet.
Slagthuset

Slagthuset was opened at the beginning of the 1990s as an office and entertainment complex in Nyhamnen in Malmö consisting of an office hotel, office premises, theater, discotheque and restaurant. The name comes from the fact that the main building in the years 1904-69 was a municipal slaughterhouse. The building complex was designed by the city architect in Malmö Salomon Sörensen. The thirteen-storey office building, "Malmö Slagthus", which was completed in 1993, is part of the Slagthus complex. The architect for the high-rise building and the rebuilding of the slaughterhouse was Ahlsén & Lindström architects. Mindpark Malmö City AB runs coworking, meeting and event activities in parts of the high-rise building. The property is owned by Wihlborgs. In 2021, it was decided that Totte Lundgren, who owns Kulturbolaget and Hans Palm, would have started Nyhamnen Nöje & Events and taken over the operations at Slagthuset after it was officially closed in March 2021. Entertainment and events Claes Schmidt and Anita Schmidt ran the business of the whole Slaghthuset on a large scale between 1993 and 2009. Slaghthuset soon became popular and in the meantime counted among the Schmidt's Scandinavia's biggest nightclub, with its 8500 square meters. However, it had problems handling the large amount of loud visitors. Nowadays, the nightclub area is usually smaller. Between 2007 and 2009, artists such as Axwell, Eric Prydz, Fedde le Grand, Benny Benassi, Kate Ryan, Niki Belucci and Petter attended at the Slagthuset several times. Many famous artists and DJ's have performed at Slagthuset's nightclub, such as David Guetta, Avicii, Laidback Luke, Public Enemy, etc. Under the administration of Ace Event, large music parties were arranged from 2004, such as with Tiesto (2004), the first time a world-leading DJ performed in Malmö, and the audience record-breaking club Ministry of Sound. In 2009, the business was taken over by Luftkastellet, then in 2012 it was reorganized with the current owner, Joingruppen AB (which also ran restaurants at the nearby Media Evolution City and Studio). Until the summer of 2012, the Öresund group, under the name Slagthuset White administered the nightclub. Slagthuset hosted Euroclub in 2013 as the Eurovision Song Contest was hosted in Malmö. In connection with that, the pop hit Euphoria was also offered by Gudrun Hauksdottir and others. On the 1st of November 2013, Slagthuset returned to its original concept, with several larger dance floors and targeting a wider audience with house, RnB and schlager music. The premises also host larger events such as fairs (including the annual Kulturmässan) and conferences such as Media Evolution City's international The Conference and Nordic Game. Pictures References
Slite kyrka

Slite kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Othem-Boge församling i Visby stift och ligger i samhället Slite på Gotland. Kyrkan ligger på en kalkstensklippa med utsikt över havet och är ett stopp längs pilgrimsleden S:t Olofsleden. Kyrkobyggnaden Kyrkobyggnaden uppfördes 1959–1960 efter ritningar av Holger Jensen i Köpenhamn och är den första på Gotland som uppförts i Svenska kyrkans regi sedan 1300-talet. Vid kyrkbygget användes endast gotländska byggnadsmaterial som kalksten och furu. Grundplanen har formen av en långsmal oktogon med altaret i den södra kortänden. Huvudingången ligger vid norra kortänden. I en utskjutande del åt öster ligger sakristian som är förbunden med klockstapeln och ett större kors. Det branta valmade taket är klätt med träpanel vilket präglar exteriör såväl som interiör. Väggarna är invändigt och utvändigt klädda med kalkstensskivor och är till största delen glasade. Den glasade altarväggen fungerar som altartavla och ger utsikt mot havet. Kyrkan invigdes den 3 juli 1960 av biskop Algot Anderberg Inventarier Altare och flyttbar altarring Dopfunt i kalksten 1960 Triumfkrucifixet från 1960 liksom Madonnan på väggen invid dopfunten är utförda av konstnär Bertil Nyström i Slite Predikstol Processionskrucifix Stolsinredning Orgel Orgeln byggdes 1960 av A. Magnusson Orgelbyggeri AB. Orgeln är mekanisk. Källor och information Litteratur Våra kyrkor, sidan 677, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 De hundra kyrkornas ö 1960,Slite kyrka av Anders Wernberg sid 105-116,Gotlänningens Civiltryckeri,Visby Noter Internet Galleri stavar Orgelanders Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Orgelanders Wikimedia Commons har media som rör Slite kyrka.
Slottsbron, Halmstad

För orten i Värmland, se Slottsbron. för bron i Jönköping, se Slottsbron, Jönköping Slottsbron är en vägbro över Nissan i Halmstad. Namnet kommer av Halmstads slott som ligger nära det västra brofästet. Slottsbron började byggas 1954 och invigdes den 28 juni 1956. Den kompletterade den äldre huvudbron Österbro och ersatte den rodda personfärja som funnits vid samma plats sedan 1902. Slottsbron är den mest trafikerade av de tre broarna för biltrafik över Nissan i Halmstad, och den bro som ligger närmast åmynningen. En ny vägbro längre söderut planeras dock (2024). Källor Noter
Slottshagskyrkan

Slottshagskyrkan är en kyrkobyggnad i Helsingborg. Den är Helsingborgs Baptistförsamlings kyrka, belägen strax norr om Slottshagen i Helsingborg. Kyrkan ligger på innergården till fastigheten och består av en kapellbyggnad i vit puts med spetsbågiga fönster. En tillbyggnad i brunt tegel ses vid den östra gaveln och sadeltaket är klätt i brunt taktegel. Historik Helsingborgs baptistförsamling bildades 1861, som en av de första i Sverige. Under sin första tid hade församlingen dock svårigheter att hitta en gudstjänstbyggnad. Man hade varit tvungna att flytta hela elva gånger. Församlingen tillsatte därför år 1894 en byggnadskommitté med uppgiften att lägga grunderna för en ny församlingsbyggnad. Arbetet med insamling av pengar och uppförande av ritningar var klara 1897 och byggandet kunde startas den 16 juli det året. Dock kunde församlingen på grund av dåtida regler inte själv uppföra kyrkan och istället uppgavs byggherren som "Sällskapet Upplysning och Sedlighet". Byggnaden ritades av dåvarande stadsarkitekten i Helsingborg, Mauritz Frohm och invigdes under namnet "Tabernaklet" den 28 november 1897. I samband med en större restaurering 1958 ändrades namnet till Slottshagskyrkan. År 1972–1973 uppfördes fritidsgården Kärnpunkten tillsammans med ett antal lägenheter på tomten ut mot Långvinkelsgatan. Fritidsgården drivs i baptistförsamlingens regi. Källor Helsingborgs lokalhistoriska förening (2006). Helsingborgs stadslexikon. Helsingborg: Helsingborgs lokalhistoriska förening. ISBN 91-631-8878-3 Bevarandeplanskommittén, Helsingborgs stad (2003). Helsingborgs stadskärna: Bevarandeprogram 2002. Helsingborg: Helsingborgs stad. ISBN 91-631-3664-3 Externa länkar Slottshagskyrkan, Helsingborgs Baptistförsamling
Slottsholmen, Kungsör

Slottsholmen är ett naturreservat vid Arbogaån, ett par kilometer väster om Kungsör. Reservatet är en välbetad hage med grovstammig ek och runt berghällarna finns det mycket med mandelblom.. I området finns de sällsynta skalbaggsarterna gulbent kamklobagge, avlång flatbagge, knäppare, Hylis procerulus samt skeppsvarvsfluga. Holmen är namngiven efter en borgruin som består av en kastal med kringliggande byggnader i sten och trä samt omgivande vallar som ligger på holmen. Johan Hadorph hävdade på 1600-talet att borgen ursprungligen skulle ha hetat Åkersborg, och nämns endast en gång i dokumenten, i ett kvitto från 1357. Borgen förefaller anlagd på 1300-talet och har sedan byggts om på 1400- och 1500-talen. Bilder Källor Det medeltida Sörmland, Johan Anund & Linda Qviström Noter
Slottskapellet, Jönköping

Slottskapellet är ett kapell i Jönköping. Kapellet ligger cirka 300 meter väster om Jönköpings centralstation. Kyrkobyggnaden Första kyrkobyggnaden på platsen uppfördes troligen redan i slutet av 1300-talet. Men denna byggnad eldhärjades i slutet av 1500-talet och revs därefter. Ett mindre träkapell uppfördes och stod kvar tills nuvarande kapell byggdes. Nuvarande kapell uppfördes efter ritningar av dåvarande landshövdingen Erik Dahlbergh och invigdes 1694. Det kallades då Västra kapellet. Det används främst för dop, vigslar och begravningar enligt Svenska kyrkans ordning. År 1737, när slottskyrkan brann, övergick kapellet från att vara begravningskapell till att bli församlingskyrka. År 1765 gjordes en tillbyggnad då ett mindre vapenhus tillkom vid den södra ingången. År 1778 uppfördes ett vapenhus vid norra entrén. År 1812 flyttades sakristian till den östra gaveln. År 1832 ersattes kapellets brädpanel och ungefär samtidigt revs de båda vapenhusen. En omfattande ombyggnad genomfördes 1871 då vapenhusen och sakristian gjordes om och fick sina nuvarande volymer. Vid slutet av 1800-talet ersattes kyrkorummets slutna bänkinredningen med en ny öppen bänkinredning. En mindre klocka till kapellet göts 1775 av Elias Fries Thoresson i Jönköping. Det tog cirka 40 år innan slottsförsamlingen, senare kallad Jönköpings västra församling 1852, lyckats få ihop medel till den då det varit krig och många var fattiga.[1] Den har latinsk och svensk text med en vers: "Sjuttonhundratrettiosju, Vådeld slottets klockor störde. Från den tiden intill nu, Man blott stadens klockor hörde. Vid kapellet inget ringdes, Folket genom sång hopbringdes. Genom kyrkans lägenhet, Blef jag gjuten och upphängder, Ensam, liten -- som man vet, Knekten är om pengar trängder. --, Vanliga kollekter, gåfvor, Äro alla mina håfvor; Dock jag nekar ej min skuld. För try lispund och sju marker -- Kronan var mig dermed huld --, Af bränd koppar blef jag starker. Sexton daler detta gälde; De det gåfvo, hade välde." Orgel Den nuvarande orgeln flyttades 1853 till slottskapellet från Kristine kyrka, Jönköping. Endast öververket, tillverkat 1799 av Johan Ewerhardt, Skara, flyttades och det omändrades av Gustaf Andersson, Stockholm. Orgeln är mekanisk och renoverades 1971 av J. Künkels Orgelverkstad, då även delar rekonsturerades. Bildgalleri Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter Externa länkar Slottskapellet Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Wikimedia Commons har media som rör Slottskapellet.