NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Gunnarstenarna

Gunnarstenarna är en ögrupp bestående av sex mindre öar 5 sjömil sydost om Järflotta i Nynäshamns kommun. Öarna är kala klippöar med lågvuxen buskvegetation i sänkorna. Gunnarstenarnas ensliga läge har gjort den till en av de viktigaste häckningsplatserna på ostkusten för fågelarter som tordmule, silvertärna och den hotade silltruten. På den ostligaste ön Hällorna står Gunnarstenarnas fyr. Gunnarstenarna ingår i Järflotta naturreservat. Gunnarsstenarna hade i äldre tider betydelse som en av de viktigaste platserna i Stockholms skärgård för säsongsfiske. Utifrån skattelängderna från 1559 bör det ha legat över 100 båtar på fiske här. Ännu under 1800-talet låg här vanligen 10 båtar från Trosa och 6 från Ösmo och övriga Södertörn. Arkeologiska undersökningar av tomtningar på öarna visar att dessa kan vara så gamla som från 800- och 900-talen och att säsongsfisket pågått mycket länge. På den största ön Norrskär fanns som mest ett tiotal fiskebodar. Länge stod tre bodar kvar för att ge skydd åt fiskare och nödställda vid öarna men numera finns endast grunderna kvar. Ivar Lo-Johansson har i novellen Gunnarstenarna beskrivit livet på öarna i äldre tid. Han berättar även att Järflottas torpare på Långudden var ålagd att se till att det alltid fanns fem kakor bröd, salt, eldstål och flinta i en av bodarna. Referenser Noter Källor Bevarandeplan för Natura 2000-område Gunnarstenarna Länsstyrelsen i Stockholms län ( PDF)
Gustav Adolf Church, Habo Municipality

Gustav Adolf Church (Swedish: Gustav Adolfs kyrka) is a church in Habo Municipality in Sweden. Belonging to the Gustav Adolf Parish of the Church of Sweden, it was moved from Fiskebäck in 1780. On 19 November 1780, the church was inaugurated at its new location. References External links Media related to Gustav Adolfs kyrka, Habo Municipality at Wikimedia Commons
Gustav Adolfs kyrka, Habo kommun

Gustav Adolfs kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Gustav Adolfs församling i Skara stift. Kyrkan ligger omkring sex kilometer norr om centralorten i Habo kommun. Kyrkobyggnaden Den ursprungliga träkyrkan uppfördes i Fiskebäck. Enligt traditionen byggdes den på initiativ av en adelsdam som räddades ur sjönöd. Omkring år 1623 brann kyrkan ned och ersattes av en korskyrka i liggtimmer. År 1734 genomfördes en del renoveringsarbeten, varvid ny bänkinredning tycks ha tillkommit samt väggar och tak målades av Johan Kinnerus, målarmästare i Jönköping. År 1780 flyttades kyrkan till sin nuvarande plats 15 kilometer norr om Fiskebäck, där ingen kyrka fanns sedan tidigare. Den 19 november 1780 invigdes kyrkan på den nya platsen. Kyrkan består av ett långhus med tresidigt kor i öster och ett kyrktorn med huvudingång i väster. Tornet tillkom efter flytten 1780. Korsarmar sträcker sig ut åt norr och söder. Norr om koret finns en sakristia som tillkom 1948. Långhuset har ett brant sadeltak, medan sakristian har ett flackt sadeltak. Korsarmarna har pulpettak. Taken är täckta med enkupigt rött lertegel. Tornet kröns av en åttakantig sluten lanternin med torntupp högst upp. Taktäckning på torn och lanternin är falsad kopparplåt. Utformningen med ljus träpanel utvändigt och putsade väggar med brädvalv invändigt tillkom vid en omfattande restaurering 1858. Då avlägsnades Johan Kinnerus målningar på väggar och i tak från 1734. Inventarier Predikstolen är tillverkad 1653 av Johan Johansson Werner. Figurerna på predikstolen och dess baldakin är troligen hämtade från ett äldre altarskåp. Altaruppsatsen är från 1717 och är med stor sannolikhet utförd av Jonas Ullberg och symboliserar passionsdramat. Den änglaburna dopfunten är tillverkad 1719 av Ullberg. Orgel Den ursprungliga orgeln byggdes 1858 av Carl Johan Fogelberg med tillhörande fasad utförd efter ritningar av arkitekt Ludvig Hawerman. År 1938 byggdes orgeln om av Th. Frobenius og Sønner Orgelbyggeri A/S. Dagens orgel tillverkades 1997-1998 av Bergenblad & Jonsson Orgelbyggeri, varvid man återanvände Fogelbergorgelns fasad och några gamla stämmor. Orgeln är mekanisk och har sjutton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 62. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Habo kyrkliga samfällighet Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Gustav Adolfs kyrka Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gustav Adolfs kyrka, Habo kommun.
Kerk van Gustav Adolf

De kerk van Gustav Adolf is een kerk in het Zweedse plaatsje Gustav Adolf. De houten kerk werd voltooid in 1781 en geopend in 1787 door pastoor Magnus Piscator. In het bos, een paar meter ten oosten van de kerk, is een aparte klokkentoren gebouwd. De grote klok is gegoten in 1793 door Olof Kiulander in Örebro.
Gustav Adolfs kyrka, Hagfors kommun

Gustav Adolfs kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Hagfors-Gustav Adolfs församling i Karlstads stift. Kyrkan ligger i strax öster om sjön Deglunden i Gustav Adolfs socken, Hagfors kommun. Kyrkobyggnaden Träkyrkan färdigställdes 1781 och invigdes 1787 av kyrkoherden i Älvdalens pastorat Magnus Piscator. Uddeholmsbolaget ägde kyrkan fram till 1928 då den överlämnades till Gustav Adolfs församling. Kyrkan har en stomme av liggtimmer och består av långhus med tresidigt avslutat kor i öster. Korsarmar sträcker sig ut åt norr och söder. Sakristian är inrymd i koret. Ytterväggarna är klädda med rödmålad stående träpanel. Yttertaket är belagt med träspån. I skogsbrynet några meter öster om kyrkans kor finns en fristående klockstapel som är byggd av liggtimmer och samtida med kyrkan. Storklockan är gjuten 1793 av Olof Kiulander i Örebro. Nuvarande lillklocka från 1896 är gjuten av Joh. A Beckman i Stockholm. Sedan 1963 sker ringningen elektriskt. Inventarier Altartavlan är samtida med kyrkan och har motivet Kristus på korset. Predikstolen, som är samtida med kyrkan, flyttades 1928 till korets nordvägg. En mässhake är från 1791. Orgel Orgeln byggdes 1862 av Erik Adolf Setterquist och hade från början sju stämmor. 1939 byggdes orgeln ut till 13 stämmor av orgelbyggare Bo Wedrup i Uppsala. 1980 renoverades orgeln av Magnus Fries i Sparreholm. Orgeln är pneumatisk och har en fri kombination. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 565. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Kyrkor i Karlstads stift Del I, Utgiven av Värmlands Museum och Karlstads stift, 2008, ISBN 91-85224-71-5 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Riksantikvarieämbetet om klockstapeln Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gustav Adolfs kyrka.
Gustav Adolfs kyrka, Viby

Gustaf Adolfs kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Fjälkinge församling i Lunds stift. Kyrkan ligger i Viby, även benämnt Skånes Viby, 6 kilometer sydost om Kristianstad på vägen mot Åhus. Kyrkobyggnaden Kyrkan som är från slutet av 1100-talet benämndes fram till 1778 Viby kyrka. Sitt nya namn fick kyrkan efter den nyfödde Gustav IV Adolf. Nils Svensson, som var talman för bondeståndet i riksdagen, fick tillstånd av kungen Gustav III att namnge sin hemförsamling efter tronföljaren, som han därtill var fadder för. Kyrkan är uppförd av gråsten, men långhus, kor och absid är vitkalkade. Tornet från 1784 ersatte en tidigare klockstapel. 1822 tillkom sidoskeppet, "nykyrkan", i norr. Den 4 maj 1940 återinvigdes kyrkan efter en omfattande restaurering, då bland annat kyrkans kalkmålningar togs fram igen. 1954 skedde en invändig restaurering med omfattande ommålning. En ny renovering av kyrkan gjordes 1974, liksom 1990, då det utfördes både utvändiga och invändiga arbeten. 2003 utsattes kyrkan för en anlagd brand i tornet. De skador som uppstod åtgärdades hösten 2004 - våren 2005. 2007–2008 skedde en ny omfattande inre renovering. Interiör Altare från 1690-talets första hälft. Altartavlan från 1796 är utförd av Pehr Hörberg. Den föreställer Kristus inför Pontius Pilatus. Över altaruppsatsen finns Carl XI:s namnskiffer. Den rikt snidade predikstolen med baldakin är från 1600-talet. Den är prydd med de fyra evangelisterna med sina respektive symboler. Dopfunten har medeltida ursprung. Den fick sin nuvarande placering 1971, då två bänkrader togs bort. Kalkmålningar i korvalvet och triumfbågen från omkring 1500 är utförda av Everlövsgruppen, även kallad Everlövsmästaren. Ett gammalt senmedeltida triumfkrucifix sattes upp 18 juli 1934. Det hade då varit deponerat hos Kulturen i Lund sedan 1883. Bänkinredningen är från 1890-talet. I en monter förvaras ett exemplar av Karl XII:s bibel, första utgåvan 1703. Stora kyrkklockan är gjuten av Gehrard Meyer i Stockholm 1752 och den lilla omgöts av Abraham Palmberg i Kristianstad 1771. Orgel 1851 byggde Johan Magnus Blomqvist en orgel med 6 stämmor. 1902 byggde Åkerman & Lund, Stockholm en orgel med 6 stämmor. Den har en manual jämte bihangspedal och sex stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1974 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel. Den har 10 stämmor fördelade på två manualer och pedal. Orgeln är placerad på läktaren och invigdes 1 december 1974. Källor Antikvarisk kontroll. Gustav Adolfs kyrka, Viby. Invändig restaurering Fjälkinge kyrkliga samfällighet VIBY i gamla tider Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gustav Adolfs kyrka, Viby.
Ruiterstandbeeld van Gustaaf II Adolf

Het bronzen ruiterstandbeeld van Gustaaf II Adolf is een sculptuur voorstellende Gustaaf II Adolf gezeten te paard, gemaakt door Pierre Hubert L'Archevêque in de periode 1758-1796. Het beeld staat op het Gustav Adolfs torg, Stockholm (Zweden). De bronzen beeldengroepen bij de sokkel dateren van 1906 en werden door Johan Tobias Sergel gemaakt. Geschiedenis Het ruiterstandbeeld was een opdracht van de koninklijke regering, in 1758 gegeven aan de Franse beeldhouwer Pierre Hubert L'Archevêque en zou het eerste publieke standbeeld in de buitenlucht worden. Het beeldhouwwerk werd deels bekostigd uit publieke middelen en deels met de inkomsten van een speciale loterij, vermoedelijk het begin van de Kungliga Nummerlotteriet (Koninklijke Nummerloterij), die tussen 1771 en 1841 bestond. In 1763 werd het definitieve ontwerp goedgekeurd en in 1764 werd het beeld in gips vervaardigd op ware grootte. Wegens ziekte van de kunstenaar en diens verblijf in Frankrijk, vertraagde het werk aanzienlijk. Hij stierf in 1778, net toen de mallen voltooid werden. De eerste gietpoging in juni 1779 faalde en het was pas in mei 1791 dat het bronzen beeld geplaatst werd op de toenmalige Norrmalmstorg op een voetstuk van Zweeds groen marmer uit Kolmården. Het ruiterstandbeeld werd op 17 november 1796 ingehuldigd (oftewel 6 november op de Juliaanse kalender). Hiermee was het standbeeld ook het eerste ruiterstandbeeld van Zweden. In 1781 bestelde Gustaaf III van Zweden twee beeldengroepen die aan de voor- en achterzijde van de sokkel geplaatst moesten worden. De beeldengroepen werden door Archevêques leerling Johan Tobias Sergel gemaakt en waren klaar in 1789. Tussen 1904 en 1906 werd de sokkel gewijzigd in een granieten versie en werden de beeldengroepen in brons gegoten door de gieterij van Meyer en bij de sokkel geplaatst. Beschrijving Gustaaf II Adolf van Zweden zit geharnast te paard en wijst met zijn bevelhebbersstaf in zijn rechterhand naar voren. Op het voetstuk zijn vier portretmedaillons aangebracht die gemaakt werden door Archevêques leerling Johan Tobias Sergel. De portretten stellen de vier legerleiders van Gustaaf II Adolf in de Dertigjarige Oorlog voor, te weten Lennart Torstenson, Carl Gustaf Wrangel, Johan Banér en Hans Christopher von Königsmarck. Aan de voorkant van de sokkel, de zuidzijde, staat een beeldengroep voorstellende de staatsman Axel Oxenstierna die de triomfen van Gustaaf II Adolf dicteert aan Clio, de muze van de geschiedenis. Aan de achterzijde van de sokkel, de noordzijde, staat een trofeegroep bestaande uit een Romeinse uitrusting met helm, schild, bijl, pijlen en zwaarden. Medaillons
Gustavsberg-Ingarö församling

Gustavsberg-Ingarö församling är en församling i Värmdö kontrakt i Stockholms stift. Församlingen ligger i Värmdö kommun i Stockholms län. Församlingen utgör ett eget pastorat. Administrativ historik Församlingen bildades 2010 genom sammanslagning av Ingarö församling och Gustavsbergs församling. Kyrkobyggnader Gustavsbergs kyrka Gustavsbergs gravkapell Ingarö kyrka Se även Gustavsbergs distrikt Ingarö distrikt Källor Externa länkar Officiell webbplats
Gustavsbergs kyrka

Gustavsbergs kyrka är en kyrkobyggnad i Gustavsberg i Stockholms stift. Den är församlingskyrka i Gustavsberg-Ingarö församling. Kyrkobyggnaden Gustavsbergs kyrka uppfördes åren 1904-1906 efter ritningar av arkitekt Gustaf Améen, och invigdes första söndagen i advent 1907. Kyrkobyggnaden är i nygotisk stil och består av ett rektangulärt långhus med smalare rakt avslutat kor i öster. Vid långhusets sydöstra sida finns en vidbyggd sakristia och ovanpå sakristian finns kyrktornet. Vid långhusets västra kortsida finns ett litet utbyggt vapenhus. Takpannorna tillika med det grågula teglet är tillverkade på porslinsfabriken. Det grönglaserade som finns på vissa ställen i tegelskiftet är inmurade pilsnerflaskbottnar. Kyrkorummet är enskeppigt och har ett treklövervalv som är klätt med brunmålade brädor. Korets tak har ett putsat kryssvalv. Inventarier Predikstolen i jugendstil är samtida med kyrkan. Ett triumfkrucifix utfört av konservator Alfred Nilsson skänktes till kyrkan 1943. Altartavlan är från 1944 av Einar Forseth. Nuvarande dopfunt i krysshamrad granit är tillverkad 1957. Orgel 1907 byggde E A Setterquist & Son, Örebro en orgel med 12 stämmor. Orgeln byggdes om 1943-1944 av Åkerman & Lund, Sundbybergs stad och fick då 20 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1979 av Åkerman & Lund Orgelbyggeri AB, Knivsta. Orgeln har mekanisk traktur, elektrisk registratur och elektriska koppel. Den har 8 fria kombinationer och cymbelstjärna. Orgeln har 31 stämmor. Fasaden är samtida med orgeln och ritad av arkitekten Ulf Oldaeus. Kororgel Den nuvarande kororgeln byggdes 1975 av Åkerman & Lund Orgelbyggeri AB, Knivsta och är en mekanisk orgel. Bildgalleri Referenser Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Vidare läsning Kyrkor i Värmdö skeppslag : konsthistoriskt inventarium / utarb. av Sven Brandel... Sveriges kyrkor, 0284-1894 ; 62Uppland ; 1:3. Stockholm: Generalstabens litografiska anstalt. 1949. sid. 524-528. Libris 19512986. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6907 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gustavsbergs kyrka.
Gustavsborg, Stockholm

Gustavsborg, eller Stora- och Lilla Gustavsborg är en samling byggnader i Bergianska trädgården intill Brunnsviken på Norra Djurgården i Stockholms kommun Historik Gustavsborg byggdes som sommarnöje åt kammarjunkare Rutger August Wachtmeister vid 1800-talets mitt. På den arrenderade marken uppfördes två hus och ett stall tillsammans med en vacker trädgård. 1894 övertogs arrendet av Bergianska stiftelsen som årtiondet innan flyttat den botaniska trädgården till området vid Haga-Frescati. De två byggnaderna Stora och Lilla Gustavsborg omvandlades till personalbostäder. Även stallet byggdes om till bostäder. Wittrocks torn på berget vid Gustavsborg restes 1908 efter ritningar av arkitekten Oskar Lindberg. Tornet fungerade som utsiktstorn och museum för botanikern Veit Wittrock och hans karpologiska samlingen (fröer och kottar). Vid renoveringen 1916 försågs det av den ansvarige arkitekten Ragnar Hjorth med kupol och ett krönande klot. På de ursprungliga ritningarna hade klotet formen av en kotte. Vid samma tid anlades en pomologisk trädgård vid Gustavsborg i syfte att förädla fruktträd. I skyddade utsprängningar i berget planterades bland annat aprikos-, valnöt, persiko- och mandelträd, medan platån vigdes för mer härdiga arter. Idag används Stora Gustavsborg av Naturens Hus för natur- och miljöpedagogisk skolverksamhet, medan Lilla Gustavsborg fortfarande fungerar som bostad. Fastigheterna förvaltas av Statens fastighetsverk. Se även Wittrocks torn Källor Catrine Arvidsson: Bröderna Bergius och Bergianska trädgården (Kulturvärden 1/05) Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gustavsborg, Stockholm.
Gustavsvik

Gustavsvik is a major recreational facility in the town of Örebro which was built in 1963 and it includes the largest water park in Northern Europe. Gustavsvik is one of Sweden’s most visited tourist and leisure facilities. In 2012, it had around 100,000 visitors. Northern Europe’s largest indoor swimming facility includes among other things a 50-metre long swimming pool with a diving tower and sunbeds, an adventure pool area with masses of attractions, a relaxation area, and a fitness centre with a gym and sunbeds. There are outdoor swimming pools outside, a water playground, a water slide, and large green areas suitable for sunbathing and other activities. The facility is named after the owner of the brickyard which used to occupy the area where it is now situated. An open-air pool was built in 1935; the first temperate indoor pool was built in 1963. The facility was renovated in the early 2000s. Gustavsvik is wholly owned by Örebro Municipality. Between 2011 and 2024, it had been jointly owned by the municipality and private companies. References
Gustavsvik, Örebro

Gustavsvik är en fritidsanläggning på söder i Örebro som anlades 1938. Anläggningen består av en femstjärnig camping och ett utomhusbad samt ett inomhusbad med hopptorn och sviktar, 50-meters motionsbassäng, gym med spincycling och ett upplevelsebad med vattenrutschbanor. Det sistnämnda genomgick en större förändring år 2002, då vågbadet kompletterades med vildvattenforsar, småpooler och akvarier; allt i ett tropiskt djungeltema. Upplevelsebadet genomgick 2015 en stor renovering och fick tillökning med tre nya vattenrutschbanor, i ett djungelinspirerat tema som kallas The Lost City. Idag är Gustavsvik Nordens största badanläggning. Historik Ursprunget till Gustavsviksbadet är det tegelbruk som drevs på området från 1880-talet in på 1910-talet. Ägare var Emilia Gustafsson. När tegelbruksverksamheten hade upphört, vattenfylldes lergroparna. Under åren 1933-38 iordningställdes det första Gustavsviksbadet som AK-arbete. På den tiden badade man mest i den östra stora dammen som inte längre utnyttjas för bad. I slutet av 1950-talet rustades den västra dammen med bottenbeläggning av sten och med reningsanläggning. Den kom att kallas "Familjebadet". Åren 1962–63 byggdes 50-meters-bassängen. Badet var fram till 1986 endast öppet sommartid. Galleri Gustavsvik som det var förr Källor Gatorna i Örebro, s. 72-73. Sällskapet Gamla Örebro 1999. Gustavsviks webbplats Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gustavsvik, Örebro.
Gusums kyrka

Gusums kyrka är en kyrkobyggnad i Ringarums församling, Linköpings stift och ligger i Valdemarsviks kommun. Kyrkobyggnaden Gusums mässingsbruk anlades 1652 i Ringarums södra sockendel. Bruket fick till följd att denna del av socknen blev alltmer folkrik. Avståndet till moderkyrkan fick efter ett flertal turer till följd att ett litet timmerkapell uppfördes i närheten av bruket under 1600-talets slut. Diskussion om ny och mer rymlig kyrkobyggnad tog efterhand fart och 1730–1731 byggdes den nya kyrkan. Byggmästare var förmodligen Georg Millerus, som var anställd vid bruket, och murmästare var Petter Spångberg från Norrköping. Klockstapeln stod färdig först 1752 av byggmästare Jonas Österling. Kyrkan har en korsformad planform och består av ett långhus med vidbyggd sakristia i norr och ett vidbyggt vapenhus i söder. Åren 1762–1763 kläddes ytterväggarna med panel som målades några år senare. Ytterväggarna reveterades i början av 1800-talet. Inventarier Dopfunten är av mässing och står på en svarvad träfot. Funten är tillverkad av Gusums bruk under senare delen av 1600-talet. Predikstolen i renässansstil är från Stegeborgs slottskapell och skänkt till kyrkan 1731. Den är ett ovanligt prov på renässansstilens äldsta predikstolar. Altartavlan är målad 1940 av Olle Hjortzberg och föreställer kvinnorna vid Kristi grav. De flesta ljuskronorna är av naturliga skäl tillverkade vid Gusums bruk, varav den åldrigaste kronan skänktes till kyrkan 1695. Orglar Kyrkans första orgel med åtta stämmor flyttades 1768 till Gusum från Skärstads kyrka. Den var tillverkad i Köpenhamn och hade från början tre stämmor. Då den kommit till Skärstads kyrka reparerades där 1731 och utökades med tre stämmor av Lars Solberg (orgelbyggare). Senare såldes den till Ljungs kyrka. En ny orgel med tolv stämmor byggdes 1834 av Anders Jonsson, Ringarum. År 1914 tillkom en orgel med elva stämmor fördelade på två manualer och pedal byggd av Eskil Lundén, Göteborg. Den nuvarande mekaniska orgeln är byggd 1966 av Jacoby Orgelverkstad liksom fasaden. Bilder Källor Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Gusums kyrka, Östergötlands länsmuseum Antiqvarisk tidskrift för Sverige, andra delen (1867-1869), sid 111f, handlar om Gusums kyrka Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Gusums kyrka.
Gutekällaren

Gutekällaren, eller bara Gute, är en nattklubb beläget på Stora Torget i Visby innerstad på Gotland. Under sommarmånaderna uppträder här en mängd kända artister. Fastigheten uppgår till 900 kvadratmeter, uppdelat i tre plan. 10 barer finns (sex inne och fyra utomhus), fyra dansgolv och två scener. Gutekällaren ingår sedan 2008 i krogkoncernen Stureplansgruppen. Referenser Externa länkar Officiell webbplats
Gylle Church

Gylle Church (Swedish: Gylle kyrka) is a medieval Lutheran church on the countryside north-east of Trelleborg, Sweden. It belongs to the Diocese of Lund. History and architecture Gylle Church was probably erected at the end of the 12th century, but has been subsequently changed and reconstructed on numerous occasions. The church tower dates from the late Middle Ages, probably the 15th or 16th century. In 1875, the church was substantially enlarged and altered. A large crucifix from the second half of the 15th century is preserved in the church, while the altarpiece is from 1580, in Renaissance style. The altarpiece has been re-painted several times, but during a renovation in 1936, the original paintings were restored. The pulpit is also from the 16th century. References External links Official site (in Swedish) Media related to Gylle Church at Wikimedia Commons
Gylle kyrka

Gylle kyrka är en kyrkobyggnad i Gylle på Söderslätt i Skåne. Den tillhör Dalköpinge församling i Lunds stift. Kyrkan stammar från medeltiden, men har byggts om mycket. År 1875 byggdes långhuset ut österut och man byggde ett nytt kor, något som förändrade kyrka markant. Altaruppsats och predikstol är från 1500-talet. Altauppsatsen dateras till cirka 1580 medan predikstolen har något yngre datering. En dyrbar ljuskrona för kyrkan skänktes till dåvarande Gylle församling år 1852 av dess kyrkvärd Anders Larsson i Gylle. Den användes första gången på juldagen 1852 till Ottesången. Orgel 1839 byggde Anders Larsson, Malmö en orgel med 8 stämmor. I april 1869 behövde orgeln repareras. Jöns Olsson Lundahl, Malmö, byggde om den och utökade den med 3 nya stämmor samt två kubiska bälgar. Församlingen var minst sagt lyriska över resultatet. Den nuvarande orgeln byggdes 1923 av Olof Hammarberg, Göteborg och är en pneumatisk orgel. Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter Externa länkar Information från Trelleborgs kommun Historiska museet: Bilder på skulpturer [1] och [2]. Wikimedia Commons har media som rör Gylle kyrka.