Tibro kommun

Tibro kommun är en kommun i Västra Götalands län, i före detta Skaraborgs län. Centralort är Tibro. I västra delen av kommunen är den flacka berggrundsytan täckt av uppodlade ler-, sand- och mojordar varigenom Tidan rinner i nord–sydlig riktning. Barrskogsklädd morän dominerar den mer kuperade östra delen av Tibro och där ligger kommunens största sjö Örlen. Öster om Örlen finns flera exempel på ålderdomligt jordbrukslandskap. Möbelindustrin har en stark tradition i kommunen med anor från 1850-talet och under 1950- och 60-talen upplevde branschen en väldig expansion. I början av 2020-talet fanns också en växande service- och tjänstenäring. Sedan kommunen bildades 1971 har invånarantalet legat relativt stabilt mellan &&&&&&&&&&010191.&&&&&010 191 och &&&&&&&&&&011297.&&&&&011 297 invånare. Socialdemokraterna har varit största parti i samtliga val. Mandatperioden 2023–2026 styr partiet i minoritet med Centerpartiet och Liberalerna. Administrativ historik Kommunens område motsvarar socknarna: Kyrkefalla och Ransberg. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. Tibro municipalsamhälle inrättades i Kyrkefalla landskommun 20 oktober 1923 och upplöstes 1947 när Tibro köping bildades genom en ombildning av landskommunen. Vid kommunreformen 1952 uppgick Ransbergs landskommun i Mölltorps landskommun. Tibro kommun bildades vid kommunreformen 1971 av Tibro köping och en del ur den då upplösta Mölltorps landskommun (Ransbergs församling). Kommunen ingick från bildandet till 2009 i Skövde domsaga och kommunen ingår sedan 2009 i Skaraborgs domsaga. Geografi Kommunen är belägen i de östra delarna av landskapet Västergötland. Tibro kommun gränsar i norr till Töreboda kommun, i öster till Karlsborgs kommun, i sydöst till Hjo kommun och i väster till Skövde kommun, alla i före detta Skaraborgs län. Ån Tidan rinner från söder mot norr, delvis som gräns mot Skövde kommun. Topografi och hydrografi Granit och gnejsgranit utgör berggrunden i området. I västra delen av kommunen är den flacka berggrundsytan täckt av uppodlade lerjordar i sydväst och sand- och mojordar i nordväst. Genom västra delen rinner Tidan i nord–sydlig riktning, vilken delvis omges av fuktängar söder om tätorten Tibro. Barrskogsklädd morän dominerar den mer kuperade östra delen av Tibro och där ligger kommunens största sjö Örlen. Öster om Örlen finns flera exempel på ålderdomligt jordbrukslandskap. Ett stråk av randmoränryggar, deltan och rullstensåsar, tillhörande mellansvenska ändmoränerna går genom Tibro i öst–västlig riktning. Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket. Naturskydd Naturvårdsarbetet i Tibro har under 2000-talet inriktats på att driva projekt "i syfte att kartlägga den rika flora och fauna som finns i kommunen samt att fastställa eventuella behov av skydd för områdena". År 2022 fanns två naturreservat i Tibro kommun: Ruderskogen och Lerstugesjön. Administrativ indelning Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i två församlingar: Ransbergs församling och Tibro församling. Från 2016 indelas kommunen istället i två distrikt Ransberg och Tibro. År 2015 fanns fortfarande samma församlingar som vid årsskiftet 1999/2000, vilket distriktsindelningen är baserad på. Tätorter År 2020 bodde 84,3 procent av kommunens invånare i någon av kommunens tätorter, vilket var lägre än motsvarande siffra för riket där genomsnittet var 87,6 procent. Vid Statistiska centralbyråns tätortsavgränsning 2020 fanns det tre tätorter i Tibro kommun: I tabellen presenteras tätorterna i storleksordning för 2020. Centralorten är i fet stil. Styre och politik Styre Mandatperioden 2010–2014 styrdes kommunen av Alliansen, vilka samlade 20 av 35 mandat i kommunfullmäktige. Efter valet 2014 gjordes ett samverkansstyre mellan Socialdemokraterna, Centerpartiet, Miljöpartiet och Vänsterpartiet. Partierna samlade en majoritet av mandaten och syftet var att utestänga Sverigedemokraterna från inflytande. Till posten som kommunalråd valdes socialdemokraten Rolf Eriksson. Då tillträdde ett nytt majoritetsstyre bestående av Centerpartiet, Liberalerna och Socialdemokraterna. Partierna fortsatte samarbetet i minoritet efter valet 2022. Kommunfullmäktige Presidium Mandatfördelning 1970–2022 Nämnder Kommunstyrelse Övriga nämnder Ekonomi och infrastruktur Näringsliv Möbelindustrin har en stark tradition i kommunen med anor från 1850-talet och under 1950- och 60-talen upplevde branschen en väldig expansion. Trots att många företag lagts ner eller förändrats hade möbelindustrin i början av 2020-talet fortfarande stor betydelse. Bland möbelindustrier märks Mio AB och SA Möbler AB. Utöver möbelindustrin fanns också en växande service- och tjänstenäring. Infrastruktur Transporter Från sydväst mot nordöst genomkorsas kommunen av riksväg 49 och av länsväg 201 från norr till söder. Befolkning Demografi Befolkningsutveckling Kommunen har 11 296 invånare (31 mars 2026), vilket placerar den på 199:e plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner. Kultur Kulturarv Ett av kommunens kulturarv är Brittgården, ett modernistiskt bostadsområde som växte fram åren 1959–1969. Västra Götalandsregionen beskriver bebyggelsen som "Djärv arkitektur med asymmetri och ovanliga material- och färgval". Vid ån Tidan ligger en av Skaraborgs äldsta gårdar, Åreberg. Området finns omnämnt redan på 1200-talet och i början av 1700-talet inleddes gårdens bruksepok då stångjärnsmide startades. Senare utökades verksamheten manufaktursmid och under 1800-talets första decennier återuppbyggdes en förfallen kvarn. Förutom att kvarnen återuppbyggdes tillkom också ett brännvinsbränneri och ett oljeslageri. Dessutom byggdes nuvarande huvudbyggnad och en vattendriven såg. År 1880 ersattes den vattendrivna sågen av en turbindriven ramsåg med kantverk. I takt med industrialismens framväxt kom verksamheterna på Åreberg att påverkas och 1880 lades stångjärnssmidet ner och framåt 1910-talet hade de flesta ursprungliga verksamheterna lagts ner. I början av 2020-talet utgörs verksamheten av elproduktion i kombination med jordbruk. Kommunvapen Blasonering: I rött fält en likbent vinkelhake med spetsen uppåt och därunder en stolpvis ställd timmeryxa, båda av guld. Vapnet fastställdes för den dåvarande köpingen Tibro 1950. Det registrerades för kommunen 1990. Yxan är hämtad från ett häradssigill och vinkelhaken symboliserar möbelindustrin i tätorten. Se även Personer med anknytning till Tibro kommun Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tibro kommun. Tibro kommun