NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Årstaskogen och Årsta holmars naturreservat

Årstaskogen och Årsta holmars naturreservat är ett naturreservat i Stockholms kommun som invigdes i juni 2018. Beskrivning Årsta skog ligger på en förkastningsbrant vid Årstavikens södra strand och Årsta holmar ligger i anslutning till skogen mitt i Årstaviken, med Tantolunden på vikens norra strand. Årstabroarna går över holmarna med bropelare på den västra av de tre numera sammanbundna holmarna Alholmen, Bergholmen och Lillholmen. Arealen omfattar sammanlagt cirka 66,3 hektar, varav Årsta skog 45 hektar, Årsta holmar 9 hektar, Årstaviken längs med Årsta skog 7 hektar och Årstaviken runt Årsta holmar 4 hektar. Inom reservatet ligger två anrika gårdar: Årsta gård och Årsta holmars gård. Syftet Syftet med naturreservat är att området anses vara en viktig del i Stockholms "grönstruktur". Årsta skog är en del av rekreationsområdet runt Årstaviken och Årsta holmar är i Stockholms kommun unika innerskärgårdsholmar med ganska opåverkade natur- och kulturmiljöer. Tidplan Stockholms stads exploateringsnämnd fick 2012 uppdrag av kommunfullmäktige att i samarbete med andra berörda nämnden ta fram ett konkret förslag. Nämnderna tog i maj 2014 beslut om att skicka sitt gemensamma förslag på remiss. Det nya naturreservatet invigdes i juni 2018. Bilder Källor Årstaskogen och Årsta holmar planeras bli naturreservat på Stockholms stads webbplats, läst 2014-12-02 Övergripande skötselplan för Årstaskogen - Årsta holmar naturreservat , Stockholms stad april 2006 Förslag till beslut för Årstaskogen-Årsta holmar naturreservat, Stockholms stad 22 april 2014 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Årstaskogen och Årsta holmars naturreservat.﻿ Reservatsskylt för Årstaskogen Reservatsskylt för Årsta holmar Årstaskogen och Årsta holmars naturreservat - Stockholms stads officiella webbplats
Slottsskogens djurpark

Slottskogens djurpark is a Swedish zoo in the park Slottsskogen, located in the town of Gothenburg in Sweden. It is a member of the European Association of Zoos and Aquaria (EAZA). Partially opened to public in 1876, Slottskogens djurpark is the oldest zoo in Sweden. There is no entrance fee charged. Among the species displayed are Swedish animals, a pond with seals and penguins. During summer season, a children zoo is open, where children can meet animals like goats, sheep and pigs. Animals The zoo keeps several wild species of animals, primarily from the Nordic countries, such as moose, but also a species from further abroad such as penguins. In addition to wild animals, the zoo also works to conserve some traditional heritage breeds of Nordic domestic animals. In 2021, an old pond was remodelled to house the Swedish yellow duck (Sw. Svensk gul anka). Criticism The long-lived zoo has not been without criticism. In August 2022, ahead of the 2022 Swedish general election, the spokesperson of the political party Feminist Initiative Teysir Subhi called for the zoo to be shut down by the municipal authorities of Gothenburg, arguing that the conditions faced by the animals were inhumane. References
Torps naturreservat

Torp är ett naturreservat i Skara kommun i Västra Götalands län. Området är skyddat sedan 1975 och omfattar 134 hektar. Det är beläget norr om Varnhem och består av en gammal gård i ett böljande vackert landskap. Reservatet ligger i övergången mellan Vallebygdens kamelandskap och Billingens västra sluttning. Det består av småkulligt landskap med betesmarker och små åkrar, lövskogar, sumpskogar och rikkärr. De gamla lövträden och förekomst av död ved bidrar till rik förekomst av insekter bl.a. vedskalbaggar. I området finns växter som trolldruva, blåsippa, skogsvicker, stinksyska, skogsbingel och ormbär. I lägre delar finns löv- och blandskogar där klibbal dominerar. I dessa delar finns rik mossflora och där växer bland annat kärrfibbla och skärmstarr. På våren är marken i naturreservatet täckt av vitsippor och lite senare under våren blommar de många körsbärsträden. Även gullpudra och liljekonvalj växer i naturreservatet. Andra arter som finns i reservatet är nötkråka, smörbollar, trollduva, lunglav och svavelsticka. Historia Mitt i naturreservatet ligger Torps gård som uppfördes på 1700-talet. Det var en herrgård som senare användes som ryttmästarbostad av Västgöta regemente. Den är välbevarad och ligger vid de finaste och bördigaste åkerjordarna där man förr odlade. Högre upp på berget finns hagmarkerna där fler torp fanns. Där fick förr boskap beta. Ännu högre upp mot Billingen kommer man till barrskogen där landskapet blir kargt. Där låg backstugorna som det finns flera lämningar efter idag. En stenhög är lämningarna efter stugan Lunnaliden, där Bagga-Lars ska ha bott med sin sinnessjuka dotter i slutet av 1800-talet. Hon ska ha skickat friarbrev till alla ungkarlar i trakten, men fått nej från samtliga. En bit norrut finns en annan stuggrund kvar som kallades för Husars. Där ska samtliga tre grannbarn ha begått självmord vid olika tillfällen på 1860-talet. Under ett snöbärssnår fanns en gång stugan Lilla Röjan där en prostituerad kvinna ska ha bott. Även hon begick till slut självmord. På 1800-talet, när allt detta skedde var berget kalt, jorden fattig och det fanns inga träd så högt upp. I övrigt finns lämningar som är cirka 3000 år gamla, från tiden för sena bronsåldern och järnåldern. Referenser Noter Källor Länsstyrelsen, naturreservat Torp
Skiren-Kvicken

Skiren-Kvicken är ett naturreservat i Eskilstuna kommun i Södermanlands län. Området ligger cirka 6 kilometer väster om centrala Eskilstuna. Namnet kommer av sjön Skiren och den mindre sjön Kvicken. Området ingår i Natura 2000. I norr och väster gränsar Skiren-Kvicken mot naturreservatet Tolamossen. Naturreservatet Naturreservatet ligger väster om Eskilstuna tätort. Infart sker söderifrån från Borsökna eller norrifrån från Ekeby. Här finns två vandringsslingor omfattande cirka 1,5 respektive 3 kilometer. Längs vandringsleden finns fem skyltar med information om skogen och marken, bland annat om urskog och sjöarnas utveckling. Det finns en iordningställd grillplats på södra sidan av sjön Skiren. Det finns även sittplatser på andra ställen utmed vandringsleden. Parkering för bilar och bussar finns, samt en parkering speciellt för rörelsehindrade. Mellan parkeringen för rörelsehindrade och grillplatsen vid Skiren är det cirka 400 meter, denna sträcka av vandringsleden är extra breddad och utmed denna finns sittplatser. Skiren-Kvicken innehåller blandad skog av olika ålder. Marken är på många ställen täckt med mossor. I området har tidigare bedrivits skogsarbete, men naturreservatet är nu i vad länsstyrelsen beskriver som "en mycket intressant igenväxningsfas". Sjöarna Områdets namn kommer av de två sjöarna som ligger här. Sjön Skiren är den västra av de båda. Det är en näringsrik sjö med stor artrikedom. Den östra skön Kvicken är mindre och omgiven av barrträd som gör vattnet brunt och näringsfattigt. Syfte Syftet med Skiren-Kvicken är att skogen ska vara skyddad för att kunna utvecklas fritt. Området är speciellt intressant eftersom det innehåller rik jordmån. Området anses ha ett högt naturvärde på grund av att det inte finns många motsvarande områden i Eskilstuna kommun. Bilder Referenser Externa länkar Skiren-Kvickens naturreservat på Eskilstuna kommuns sida Wikimedia Commons har media som rör Skiren-Kvicken.
Gökstenens naturreservat

Gökstenen är ett naturreservat inom Torshälla tätort i Eskilstuna kommun i Södermanlands län. Naturreservatet Naturreservatet är kommunens minsta och omfattar 1,3 hektar. Det ligger öster om Gökstensskolan i de centrala delarna av Torshälla. Området består av tre bergsklackar med block av morän mellan. Det största stenblocket kallas Gökstenen och är 7 meter högt och bredvid finns ett som här hälften så stort. Ett hundratal stenar finns runt dessa två block. Området är beväxt med blandskog. Inom området finns en stensättningar och själva flyttblocket är även det listat av RAÄ. Syfte Syftet är att "bevara och skydda ett område genom sin egenart och märkliga beskaffenhet." Vid inrättandet 25 april 1955 konstaterades att "området på grund av sin skönhet, sin egenart och eljest märkliga beskaffenhet utgör ett område av betydelse för kännedomen om landets natur". Bilder Källor Gökstenen Länsstyrelsen i Södermanlands län Noter Externa länkar Gökstenens naturreservat på Eskilstuna kommuns sida Wikimedia Commons har media som rör Gökstenens naturreservat.
Паяла (община)

Община Паяла (на шведски: Pajala kommun) е разположена в лен Норботен, северна Швеция с обща площ 8125 km2 и население 6299 души (към 31 декември 2013). Административен център на община Паяла е едноименния град Паяла. Източници Външни препратки Официален сайт на община Паяла
Municipi de Pajala

Pajala (en suec: Pajala kommun) és un municipi del Comtat de Norrbotten, al nord de Suècia. El seu centre administratiu està situat a Pajala. Localitats Hi ha quatre localitats (o àrees urbanes) al Municipi de Pajala: El centre administratiu és en negreta Agermanaments El Municipi de Pajala manté una relació d'agermanament amb les següents localitats: Målselv, Noruega Kolari, Finlàndia Olenegorsk, Rússia Referències Enllaços externs Pajala Municipality - Lloc web oficial El rellotge de sol més gran del món a Pajala
Pajala (Gemeinde)

Pajala ist eine Gemeinde (schwedisch kommun) in der nordschwedischen Provinz Norrbottens län und der historischen Provinz Norrbotten. Der Hauptort der Gemeinde ist Pajala. Weitere nennenswerte Ortschaften sind Junosuando, Kangos, Korpilombolo, Muonionalusta, Tärendö. Geographie Die Gemeinde Pajala erstreckt sich etwa 150 Kilometer entlang der Westseite der Flüsse Muonio älv und Torne älv, die die Grenze zu Finnland bilden, von Norden nach Süden. Durch das Gemeindegebiet fließt der Kalixälven, der durch den Tärendöälven, eine Bifurkation, mit dem Torne älv verbunden ist. Die Gemeinde, die im Skandenvorland liegt, ist weitgehend von Nadelwald bedeckt und von großen Feuchtgebieten durchzogen. Wirtschaft Die traditionellen Wirtschaftszweige Land- und Forstwirtschaft sind heute noch von einiger Bedeutung. Der sekundäre Sektor ist von Kleinunternehmen geprägt. Größter Arbeitgeber ist die Gemeinde selbst. Sehenswürdigkeiten Fünf Kilometer östlich der Stadt Pajala liegt Kengis, wo vom 17. bis 19. Jahrhundert Schmiedewerke Eisen und Kupfer verarbeiteten. Dort wurden zwischen 1674 und 1715 Kupfermünzen geprägt. Heute kann der nördlichste Herrenhof Schwedens besichtigt werden sowie die Kirche und das Kirchendorf. In Tärendö, etwa 40 Kilometer westlich von Pajala gibt es ein Freilichtmuseum mit etwa 20 verschiedenen Gebäuden. In Pajala selbst befindet sich mit 38,33 Metern Durchmesser die weltgrößte Sonnenuhr. Da sich die Sonnenuhr ca. 70 km nördlich des Polarkreises befindet, konnte sie absolut rund gestaltet werden. Wenn die Sonne scheint, kann man somit die ganzen 24 Stunden eines Tages ablesen. In der Nähe von Pajala befindet sich der Jupukkamasten, eines der vier höchsten Bauwerke in Schweden. Weblinks Offizielle Internetpräsenz (schwedisch, deutsch) Einzelnachweise
Pajala (commune)

La commune de Pajala est une commune suédoise du comté de Norrbotten. 6 925 personnes y vivent. Son siège se situe dans la localité de Pajala. Le pasteur, prédicateur revivaliste et botaniste Lars Levi Laestadius y a vécu de 1849 à sa mort où il a commencé à prêcher la doctrine appelée après lui laestadianisme. Un musée lui est consacré au centre du village. Localités principales Isokylä Junosuando Kangos Korpilombolo Muonionalusta Pajala Tärendö Notes et références Voir aussi Articles connexes Soulèvement de Kautokeino Portail de la Suède
Pajala (comune)

Pajala è un comune svedese di 6 314 abitanti, situato nella contea di Norrbotten, al confine con la Finlandia. Il suo capoluogo è la cittadina omonima. Nel 1884 Tärendö si separò dal comune di Pajala, per crearne uno a sé stante. Nel 1914 il comune di Pajala venne nuovamente diviso, quando Junosuando si staccò. Furono poi riaccorpati nel 1971 e si aggiunse anche la località di Korpilombolo. Storia Grazie alla posizione geografica, il comune di Pajala è sempre stato un naturale punto di commercio per le popolazioni svedesi, finlandesi e i nativi Sami. L'annuale mercato di Pajala nasce fin dal XVIII secolo. Geografia fisica Il comune si estende per 8124,98 km² ed è uno dei più grandi della Svezia. Geografia antropica Ci sono quattro località (aree urbane) nel comune di Pajala. In grassetto la sede municipale Amministrazione Gemellaggi Il comune di Pajala è gemellata con tre città: Målselv, Norvegia Kolari, Finlandia Olenegorsk, Russia Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Pajala Collegamenti esterni Sito ufficiale, su pajala.se. Pajala Kommun (canale), su YouTube.
Pajala (gemeente)

Pajala is een Zweedse gemeente (Zweeds: kommun) in het historische landschap Norrbotten en de tegenwoordige provincie Norrbottens län. Pajala is tevens de naam van de hoofdplaats van deze gemeente. Beschrijving De gemeente Pajala ligt in het uiterste noordoosten van Zweden, aan de voet van het Scandinavische Hoogland. Ze strekt zich van noord tot zuid ongeveer 150 km langs de westoevers van de Muonio en de Torne uit, die de grens met Finland vormen. Door de gemeente stroomt ook de Kalixälven, die via de Tärendö (een bifurcatie) met de Torne verbonden is. De gemeente is overwegend bedekt met naaldwoud en is zeer waterrijk. Pajala is met een totale oppervlakte van 8125,0 km² een van Zwedens grootste gemeenten. Ze is tegelijk ook dunbevolkt: in 2026 telde Pajala 5680 inwoners. In 1884 werd Tärendö van Pajala afgesplitst en tot een zelfstandige gemeente gemaakt. In 1914 gebeurde hetzelfde met Junosuando. Beide gemeenten werden in 1971 echter weer bij Pajala gevoegd, evenals Korpilombolo. Andere plaatsen in de gemeente zijn onder andere Kangos en Muonionalusta. Economie De geografische ligging van Pajala maakte haar tot een natuurlijke handelsplaats voor Zweden, Finnen en Saami. De jaarmarkt van Pajala, dat aan de Torne ligt, was al in de 18e eeuw bekend. In het moderne Pajala zijn land- en bosbouw nog van enige betekenis. De secundaire sector van de gemeente wordt gedomineerd door het midden- en kleinbedrijf. De grootste werkgever is de gemeente Pajala zelf. Bezienswaardigheden In Pajala staat de Jupukkamasten, een 335 meter hoge zendmast voor FM- en televisie-uitzendingen. Het is (samen met drie even grote andere zendmasten) een van de vier hoogste bouwwerken van Zweden. Verder vindt men in Pajala de grootste zonnewijzer ter wereld. Dit cirkelvormige object, dat officieel werd onthuld in 1996, heeft een omtrek van 38,33 m. Pajala was de woonplaats van Lars Levi Læstadius (1800-1861), een opwekkingsprediker die wel de Apostel der Saami werd genoemd. Zijn voormalige woonhuis is inmiddels een museum. Ongeveer 5 km ten oosten van Pajala ligt Kengis, waar van de zeventiende tot de negentiende eeuw ijzer en koper werden bewerkt. Tussen 1674 en 1715 werden er tevens kopermunten geslagen. Ook de noordelijkste vroonhof van Zweden en de kerk kunnen er worden bezichtigd. In Tärendö, dat circa 40 km ten westen van Pajala ligt, is een openluchtmuseum met een twintigtal verschillende gebouwen gevestigd. Bekende inwoners Pajala is de geboorte- en woonplaats van de Zweedse auteur Mikael Niemi, wiens bestseller Populärmusik från Vittula (2000) in het gebied speelt. Niemi is getrouwd met de Friese schrijfster Eelkje Tuma. Externe link (en) (sv) Website Pajala Afbeeldingen
Gmina Pajala

Gmina Pajala (szw. Pajala kommun) – gmina w Szwecji, w regionie Norrbotten, przy granicy z Finlandią. Siedzibą władz jest Pajala. Demografia Pod względem zaludnienia Pajala jest 257. gminą w Szwecji. Zamieszkuje ją 6925 osób, z czego 47,62% to kobiety (3298) i 52,38% to mężczyźni (3627). W gminie zameldowanych jest 290 cudzoziemców. Na każdy kilometr kwadratowy przypada 0,88 mieszkańca. Pod względem wielkości gmina zajmuje 8. miejsce. W przeszłości gmina posiadała dużo więcej mieszkańców, którzy jednak wyjechali głównie ze względu na sytuację ekonomiczną. W 1954 roku gminę zamieszkiwało 15400 osób. Gospodarka Gospodarka gminy oparta była historycznie głównie o pozyskiwanie drewna. Od 1918 roku znane są złoża rudy żelaza na terenie gminy. Ich wielkość oceniano na 200 mln ton. Prawa do wydobycie posiadała państwowa spółka LKAB. W 2009 przejęła je kanadyjska spółka Northland Resources. Początkowo planowano wydobycie w trzech kopalniach we wsiach Tapuli, Stora Sahavaara i Pellivuoma. Ostatecznie w 2010 rozpoczęto budowę kopalni w Kaunisvaara. Wydobycie rozpoczęło się w 2012 roku, ale w 2014 po załamaniu cen na rynku rud Northland Resources zbankrutowało. W 2010 roku rozważano doprowadzenie do Pajali kolei z Finlandii, gdzie łączyłaby się z rewitalizowaną linią z Äkäsjokisuu do Kolari. Byłaby wykorzystywana do transportu rud do fińskiego portu w Kemi. Ostatecznie jednak zdecydowano, że rudy z Pajali transportowane są przez Narwik w Norwegii (w pierwszej fazie samochodami). W 2018 roku kopalnię przejęła spółka Kaunis Iron, która wznowiła wydobycie. Planuje również uruchomienie drugiej kopalni w Sahavaara. Inne Na terenie gminy znaleziono fragmenty najstarszego meteorytu na świecie Muonionalusta, datowanego na około 4,565 mld lat. Zobacz też podział administracyjny Szwecji Przypisy Bibliografia SCB - Statistiska centralbyrån ThomasT. Ejdemo ThomasT., Sustainable local development in the context of a short-lived mining boom: The case of Pajala in northern Sweden, „Barents Studies”, 4 (1), 2017 .
Pajala (comuna)

Pajala (em sueco: Pajala kommun, OUÇA A PRONÚNCIA; em finlandês: Pajalan kunta; em lapão: Bájil gielda) é uma comuna do norte da Suécia. Está localizada no condado de Norrbotten. Faz fronteira a leste com a Finlândia. Possui 7 840 quilômetros quadrados e segundo censo de 2021, havia 5 955 habitantes. Sua capital é a cidade de Pajala. A comuna está situada numa região de natureza selvagem (vildmark), com grandes florestas de coníferas, rios, lagos e pântanos. É atravessada por 5 grandes rios, cujas águas são ricas em salmão e truta. Etimologia O nome geográfico Pajala deriva de Pajainen (o nome finlandês do primeiro habitante da aldeia) e do sufixo la (indicando lugar habitado). O nome lapónico Båjal tem origem no nome finlandês. A localidade está mencionada como Paiala em 1603. Localidades principais Localidades da comuna: Pajala Korpilombolo Junosuando Kangos Referências Bibliografia «Pajala». City Population. 2018 Ligações externas Página oficial da Comuna de Pajala
Comuna Pajala

Pajala (Pajala kommun) este o comună din comitatul Norrbottens län, Suedia, cu o populație de 6.299 locuitori (2013). Geografie Zone urbane Lista celor mai mari zone urbane din comună (anul 2015) conform Biroului Central de Statistică al Suediei: Demografie Referințe Legături externe www.pajala.se – Site web oficial
Паяла (коммуна)

Паяла (швед. Pajala kommun) — коммуна на севере Швеции, в лене Норрботтен. Площадь — 8125 км², население — 6318 чел. Центр коммуны также носит название Паяла. Коммуна всегда служила местом торговли между шведами, финнами и саамами, традиционный ежегодный рынок берёт свои истоки с XVIII века. В Паяле расположен дом-музей выдающегося шведского проповедника и ботаника — Ларса Леви Лестадиуса. География Площадь коммуны составляет 8124,98 км². Граничит с Финляндией (на востоке), а также со шведскими коммунами Эвертурнео и Эверкаликс (на юге), Елливаре (на юго-западе) и Кируна (на северо-западе). Население Населённые пункты На территории коммуны имеется 4 населённых пункта с снаселением более 200 человек: Города-побратимы у коммуны 3 города-побратима: Молсэльв, Норвегия Колари, Финляндия Оленегорск, Россия Примечания Ссылки Официальный сайт
Паяла (комуна)

Комуна Паяла (швед. Pajala kommun) — адміністративно-територіальна одиниця місцевого самоврядування, що розташована в лені Норрботтен у північній Швеції. Зі сходу межує з Фінляндією. Паяла 10-а за величиною території комуна Швеції. Адміністративний центр комуни — місто Паяла. Населення Населення становить 6 289 чоловік (станом на вересень 2012 року). Населені пункти Комуні підпорядковано 4 міські поселення (tätort) та низка сільських, більші з яких: Паяла (Pajala) Копріломболо (Korpilombolo) Юносуандо (Junosuando) Канґос (Kangos) Кайнуласярві (Kainulasjärvi) Саттаярві (Sattajärvi) Ареавара (Aareavaara) Міста побратими Комуна підтримує побратимські контакти з такими муніципалітетами: Комуна Молсельв, Норвегія Коларі, Фінляндія Оленегорськ, Росія Галерея Виноски Посилання Сайт комуни Див. також Комуна (Швеція) Список комун Швеції
Kirche von Södra Fågelås

Die Kirche von Södra Fågelås liegt in der schwedischen Gemeinde Hjo etwa 18 Kilometer südlich der Stadt Hjo am Westufer des Vättersees. Die mit Schindeln verkleidete Holzkirche wurde in der ersten Hälfte des 17. Jahrhunderts gebaut. Das Kircheninnere hat in hohem Maße ihr Aussehen aus dem 17. Jahrhundert bewahrt. Die Deckenmalereien im Chor, der Altar, der Predigtstuhl und der Taufstein sind aus dem 17. Jahrhundert. 1942 schenkte der Maler Simon Gate, der im Kirchspiel geboren war, der Kirche ein Altarbild. Der freistehende Glockenturm wurde 1887 gebaut. Einzelnachweise
Södra Fågelås kyrka

Södra Fågelås kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2006 tillhör Fågelås församling (tidigare Södra Fågelås församling) i Skara stift. Kyrkan ligger i Södra Fågelås i Hjo kommun. Södra Fågelås kyrka är ett kyrkligt kulturminne. Kyrkobyggnaden Träkyrkan uppfördes troligen på 1600-talet. Kyrkan har en stomme av liggtimmer och består av långhus med rakt avslutat kor i öster. Vid långhusets sydöstra sida finns ett vapenhus och vid norra sidan en sakristia. Ytterväggarna är täckta med kluvna rödfärgade spån. Långhus och kor har separata sadeltak som är belagda med spån. Kyrkorummet var försett med målningar som förstördes nästan fullständigt vid slutet av 1800-talet. Några av målningarna finns kvar på korets tak. Klockstapeln Nuvarande klockstapel är byggd av trä i utpräglad schweizerstil. Stapeln uppfördes 1887 och ersatte en tidigare stapel från 1600-talet som brann ned efter ett åskväder. 1942 rödmålades träpanelen och 1971 tillkom nuvarande takplåt av koppar. I stapeln hänger två kyrkklockor som är samtida. Bildgalleri Inventarier Predikstol och dopfunt i trä är från 1600-talet. Altaruppsatsen skänktes till kyrkan 1683. Orgel 1857 ville församlingen sälja sin dåvarande 7-stämmiga orgel då de ville anskaffa en ny större orgel. Den nuvarande orgeln är byggd 2014 av Ålems Orgelverkstad AB. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 181. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Fågelås församling Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Riksantikvarieämbetet om klockstapeln Noter
Trättestads naturreservat

Trättestad är ett naturreservat i Kville socken i Tanums kommun i Bohuslän. Området är skyddat sedan 1959 och är 2 hektar stort. Det är beläget nordöst om Fjällbacka och består av ett vackert enbestånd. Naturreservatet förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Trättestad, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Svenneby Mellangårds naturreservat

Svenneby Mellangård är ett naturreservat i Svenneby socken i Tanums kommun i Bohuslän. Området är skyddat sedan 1973 och är 3 hektar stort. Det är beläget vid Bottnafjorden mittemot Bovallstrand på sydspetsen av halvön Hamnetången. Naturreservatet förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Svenneby Mellangård, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter