NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kruthuset på Hundudden

Kruthuset på Hundudden (Kruthus N:o 2) är ett före detta kruthus som ligger vid Hunduddsvägen 57 på Hundudden på Södra Djurgården i Stockholm. Huset härrör från 1697 och innehåller numera en liten servering. Byggnaden är blåklassat av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att bebyggelsens kulturhistoriska värde av stadsmuseet anses motsvara fordringarna för byggnadsminnen i Kulturmiljölagen. Allmänt På Djurgården fanns flera kruthus, bland annat på Framnäs udde och på Blockhusudden samt på Nedre Manilla. Det senare härrörde från 1790-talet och kallades ”Kruthus N:o 1” och blev en del i byggnaden Nedre Manilla som ritades 1909 av Ferdinand Boberg. Kruthusen på Framnäs och Blockhusudden existerar inte längre. Det enda som finns kvar i nästan ursprungligt skick är ”Kruthus N:o 2” på Stora Hundudden. Hunduddens kruthus Byggnaden vid Lilla Värtans strand uppfördes i slutet av 1600-talet för kung Karl XI efter ritningar av fortifikationsarkitekten Erik Dahlbergh. Platsen hade strategisk betydelse som en förpost vid ett eventuellt fientligt anfall över Östersjön. Kruthuset på Hundudden var, liksom övriga kruthus på Djurgården, en del i Stockholms fasta försvar. Det är ett putsat stenhus med tjocka väggar, små fönsteröppningar och högt i tak med synliga takbjälkar. Fönstren är försedda med järnluckor och entrédörren består av kraftig järnplåt. Taket är ett brant, valmat och tegeltäckt sadeltak. I byggnaden förvarades krut och ammunition. På 1950-talet var byggnaden kraftigt nergången. I mitten av 1960-talet restaurerades huset och nyttjades därefter som klubbhus av Vikingarnas Segel Sällskap (VSS) som har sin marina i anslutningen. I början på 2000-talet inrättades en mindre servering i huset som kallar sig Kafé Kruthuset. Nutida bilder Källor Björn Hasselblad; Monica Eriksson (1982). Djurgårdsvandringar: villor och andra sevärdheter på Södra och Norra Djurgården: en introduktion till Kungl. Djurgården. Stockholm: Kungliga Djurgårdens förvaltning. sid. 45 och 92. Libris 7791397. ISBN 91-970418-0-7 Interaktiv karta över Stadsmuseets klassificering. Kafé Kruthuset Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kruthuset på Hundudden.
Lilla Rosenvik

Lilla Rosenvik (även kallad Lettströms villa) är en villa i området Alberget vid Djurgårdsvägen 120 på Södra Djurgården i Stockholm. Villan uppfördes 1929 av storbyggmästaren Olle Engkvist efter ritningar av arkitekt Curt Björklund. Den är grönklassad av Stadsmuseet i Stockholm, vilket betyder att bebyggelsen är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Historik Tomten var ursprungligen en del av Alberget 3 och ingick på 1850-talet i läkaren Magnus Martin af Pontins egendom Rosenvik. Han kallade sin huvudbyggnad, som var ett av arkitekt Fredrik Bloms flyttbara trähus, Stora Rosenvik. Byggnaden finns fortfarande kvar. Lilla Rosenvik byggdes 1929 efter ritningar av arkitekt Curt Björklund på uppdrag av finansmannen Harald Lettström. Björklund ritade ett gulputsat stenhus i den för tiden typiska Nordiska klassicismen. Lettström bodde i villan fram till sin död 1967 och byggnaden kallades då Lettströms villa, men fick av senare ägare namnet Lilla Rosenvik. I Djurgårdsförvaltningens arkiv har fastigheten beteckningen Rosenvik 3C. Bilder Källor Henrik Poppius (2023). Olle Engkvist : folkhemmets storbyggmästare. Stockholm: Carlssons. Libris gx7qdkp6dgwt594g. ISBN 9789189826014 Björn Hasselblad; Monica Eriksson (1982). Djurgårdsvandringar: villor och andra sevärdheter på Södra och Norra Djurgården: en introduktion till Kungl. Djurgården. Stockholm: Kungliga Djurgårdens förvaltning. sid. 50. Libris 7791397. ISBN 91-970418-0-7 Interaktiv karta över Stadsmuseets klassificering. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lilla Rosenvik.
Villa Kåa

Villa Kåa är en villa i området Alberget vid Djurgårdsvägen 114 på Södra Djurgården i Stockholm. Villan uppfördes mellan 1911 och 1913 efter ritningar av arkitekt Erland Heurlin och är grönklassad av Stadsmuseet i Stockholm, vilket betyder att bebyggelsen är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Historik Tomten var ursprungligen en del av fastigheten Alberget 3 och ingick på 1850-talet i läkaren Magnus Martin af Pontins egendom Rosenvik. Han kallade sin huvudbyggnad Stora Rosenvik, som var ett av arkitekt Fredrik Bloms flyttbara trähus. Byggnaden finns fortfarande kvar. På den avstyckade östra delen av tomten som fick beteckningen Rosenvik 3 C byggdes 1929 Lilla Rosenvik efter ritningar av arkitekt Curt Björklund på uppdrag av finansmannen Harald Lettström. Rosenvik 3 C delades 1911 ytterligare en gång och fick då beteckningen Rosenvik 3 BC. Den långsmala tomten sträcker sig mellan Djurgårdsvägen och Valdemarsviken och uppläts samma år till guldsmeden Karl Anderson. Han anlitade arkitekten Erland Heurlin, med vilken han redan tidigare hade ett långtgående samarbete i formgivningen av smide, att utforma huset, som byggherren uppkallade efter sina initialer Villa KÅA. Heurlin ritade en mycket påkostad byggnad i två våningar med röda tegelfasader i Hyllingetegel i tung, sen jugendstil. Huset präglas av mönstermurningar med inslag av glaserat tegel, omsorgsfullt utarbetade granitdetaljer och ett brutet och valmat tak täckt av glaserat taktegel. Mellan skorstenen märks en åskam av kopparplåt på taknocken. Entréportalen och några fönsteröppningar murades i spetsbåge. Trappsteg och sidostycken utfördes i granit, bruten i Eriksbergsområdet, med reliefinskription ”VILLA” på ena sidan och ”KÅA” på den andra. Över muröppningen till den indragna entrén placerades en stenskulptur av Carl Fagerberg visande ett hundhuvud av en vakthund. På gårdssidans fasad fanns ursprungligen en tavla utformad som ett solur krönt av ett rovfågelhuvud med utbredda vingar. Idag sitter där ett fönster. Efter Karl Andersons bortgång 1938 bodde hans hustru Signe kvar i många år. 1974 övertogs Villa Kåa av ett investmentbolag som lät rusta upp byggnaden och trädgården. På 1980- och 1990-talen beboddes Villa Kåa av en resebyrådirektör och 2009 såldes egendomen för 75 miljoner kronor. Detaljer Referenser Noter Tryckta källor Björn Hasselblad; Monica Eriksson (1982). Djurgårdsvandringar: villor och andra sevärdheter på Södra och Norra Djurgården: en introduktion till Kungl. Djurgården. Stockholm: Kungliga Djurgårdens förvaltning. Libris 7791397. ISBN 91-970418-0-7 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Villa Kåa.
Modellvillan 21

Modellvillan 21 är en fastighet i kvarteret Modellvillan vid Gamla Tyresövägen 310 i stadsdelen Enskededalen i södra Stockholm. Byggnaden uppfördes år 2016 och utnämndes till Årets Stockholmsbyggnad 2017. Beskrivning Byggnaden ersatte en låg envåningsbyggnad från 1944 i hörnet Gamla Tyresövägen / Slåttervägen som ursprungligen var en butikslokal. Övriga byggnader i kvarteret mot Gamla Tyresövägen utgörs av flerbostadshus i två våningar som uppfördes på 1920-talet efter ritningar av arkitekt Ernst E. Pettersson. År 2016 revs den gamla butikslokalen och på platsen uppfördes nuvarande bostadshus efter ritningar av arkitektkontoret Arkitema med Titania som beställare. Nybygget inrymmer åtta lägenheter, därav fyra små ettor på bottenvåningen och fyra något större etagelägenheter med en övervåning på vinden. Mot baksidan finns balkonger. Samtliga fasader och yttertaket kläddes med panel av lärkträ som med tiden kommer att gråna. Samtidigt med tillbyggnaden har det befintliga huset renoverats. Juryns kommentar "Ett modigt materialval. I byggnaden finns en tydlig koppling mellan såväl det gamla och det nya, som skalorna i omgivningen. Den är till synes enkel men med finess, den tar plats utan att dominera." Bilder Källor Bygglovsritningar från 1920 Bygglovsritningar från 1944 Bygglovsritningar från 2016 Årets Stockholmsbyggnad 2017: Modellvillan. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Modellvillan 21.
Sköntorpsgården

Sköntorpsgården är ett daghem i kvarteret Lockvattnet vid Kolsnarsvägen 6–8 i stadsdelen Årsta i södra Stockholm. Anläggningen uppfördes åren 1947–1948 efter ritningar av arkitekt Axel Grönwall. Byggnaden är blåklassad av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att bebyggelsens kulturhistoriska värde av stadsmuseet anses motsvara fordringarna för byggnadsminnen i Kulturmiljölagen. Beskrivning Stadsplanen för kvarteret Lockvattnet vann laga kraft i november 1945. Utöver bebyggelse med bostadshus skulle även en barnstuga rymmas på tomten. Beställare var Svenska Riksbyggens Bostadsrättsförening Stockholmshus nr 8 och uppdraget att rita barnstugan gick till arkitektkontoret Grönwall & Hirsch med Axel Grönwall och partnern Ernst Hirsch som ansvariga arkitekter. Projekteringen började redan i augusti 1946. Kontoret Grönwall & Hirsch ritade en fantasirik och lekfull anläggning bestående av fyra genom förbindelsebyggnader hoplänkade, åttkantiga hus som anordnades på tomten i en svag böj. Husen, som kallas på arkitektritningen för "Block I–IV", byggdes i en våning och avslutas med ett högt pyramidtak, täckt med skifferplattor respektive aluminiumplåt. Fasaderna är uppförda av tegel som slammats med tunnputs i varmvit kulör. Block III och IV har källarvåning och Block I fick en entrésol med takfönster. I husen rymdes bland annat sovrum, lekrum, avdelning för eftermiddagsbarn och spädbarn samt toaletter och kapprum. Länkbyggnaderna har faluröda fasader av locklistpanel och svagt lutande sadeltak. Här anordnades bland annat entréer till de olika avdelningar, expedition, kök och barnvagnsgarage. På grund av husens speciella formgivning (liknande hyddor) fick barnhemmet snart smeknamnet ”negerbyn”. Här har barn gått på daghem respektive i förskola sedan husen byggdes och Sköntorpsgården är därmed en av Stockholms äldsta, fortfarande i drift varande, förskolor. Idag drivs Sköntorpsgården i privat regi av Kulturkrabaten Förskolor AB. Kulturhistorisk klassificering Sköntorpsgårdens byggnader har ett kulturhistoriskt värde motsvarande fordringarna för byggnadsminnen i kulturminneslagen. Värderingen / motiveringen var: Bilder Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sköntorpsgården. Officiell webbplats.
Stuvsta vattentorn

Stuvsta vattentorn (även kallat Stuvstareservoaren) är ett vattentorn i Stuvsta-Snättringe i Huddinge kommun. Tornet står på berget Kallkärrsklinten och togs i drift 1952. Kallkärrsklinten Kallkärrsklinten har en höjd av 75 meter över havet och ligger sydöst om Långsjön, strax norr om Häradsvägen. På berget finns en långsträckt gräsbevuxen platå som av de boende brukar nyttjas som samlingsplats när Valborgsmässoafton med brasa skall firas. Vattentornet På Kallkärrsklinten uppfördes ett av Huddinges vattentorn som stod färdig 1952. Reservoarvolym är 1 500 m³ och högsta vattennivån ligger 10 meter över mark. Vattentornet projekterades av väg- och vatteningenjören Jan Rådberg som då var anställd vid Vattenfall i Stockholm och byggdes av AB Vägförbättringar. Den cylindriska reservoaren står direkt på berget och accentueras av vertikala, vitmålade betongribbor som ovanför taket blir till en del av räcket. Anläggningen ägs av Stockholm Vatten och Avfall och dricksvattnet kommer från Norsborgs vattenverk. Källor Skånska vattentornssällskapet: Stuvsta, Vattentornsvägen. Upsala Nya Tidning: Jan Rådberg fyller 101 år, publicerad 29 november 2011. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stuvsta vattentorn. Stuvsta vattentorn
Rådsparken

Rådsparken är en allmän aktivitetspark i Huddinge kommun, Stockholms län. Parken ligger i anslutning nordost om Huddinge kyrka och kyrkans kyrkogård. Här finns bland annat djurpark och näridrottsplan. Beskrivning I stadsplanen från 1955 avsattes ett större område nordost om Huddinge kyrka som parkmark. I planbeskrivningen står bland annat: ”Planens bärande idé är, att genom en starkt koncentrerad bebyggelse på Rådsbacken kunna bevara det stora öppna området i samhällets centrum och för framtiden reserveras som park…” Dagens park anlades på 1960-talet mellan kyrkogården i söder och punkthusbebyggelsen i kvarteret Rådsbacken i norr. I väster begränsas parken av spårområdet för Västra stambanan och i öster av Tomtbergaskolan. I samband med breddning av spårområdet 1987 minskade parkens yta något. Aktiviteter Parken har en yta av 1,6 hektar. Utöver ett stort grönområde erbjuder parken parklek med café, kiosk och toaletter, samt en liten djurpark med bland annat åsnor, getter, får, kaniner, ankor och höns. Det finns en lekplats med gungor, studsmatta och klätternät. Lekparken är anpassad för barn med funktionsnedsättning. Idrottsplatsen i Rådsparken invigdes i maj 2010 och innehåller klätterblocks (så kallade "klätterbloqx"), skatepool och en konstgräsplan för innebandy, fotboll, basket och handboll. Bilder Källor Huddinge kommun: Rådsparken. Stadsarkitektkontoret: Planbeskrivning. Litt 4-B-27, juli 1984. Se även Sjödalsparken som är Huddinges stadspark. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Rådsparken.
Stora Älgö

Stora Älgö är en ö i Österåkers kommun ca 3 kilometer öster om Åkersberga. Ön består av cirka 80 fritidsfastigheter och under 2000-talet har antalet bofasta invånare varit ett fåtal. Ön trafikeras av Waxholmsbolaget. Stora Älgö ligger i Stockholms innerskärgård, norr om Vaxholm, väst om Grinda och precis där Trälhavet möter Västra Saxarfjärden. Väst om Stora Älgö går farleden Lerviksleden. Närmaste orter på fastlandet är Flaxenvik och Lervik (ca 0,5–1 km båtväg). Grannöar är i norr Mjölkö, i väst Lilla Älgö och i söder Oranjeholmen. Mellan Stora Älgö och Mjölkö ligger en icke namngiven kobbe, vilken man med djupgående fritidsbåt kan passera både söder och norr om, men där norra sidan uppfattas som bredast.
Krampö

Krampö är en ö i Bälinge socken i Nyköpings skärgård, fyra klometer öster om Rågö, strax söder om Tvären och 1 kilometer väster om Ringsö. Ön har en yta på 77 hektar. Öns centrala delar utgörs av smala lågt liggande partier, medan de yttre delarna utgörs av högre tallvuxna hällmarker. På ön ligger ett hemman, omtalat i skriftliga handlingar första gången 1559 (ett osäkert belägg från 1556). Gården lydde ursprungligen under Hånö säteri, men friköptes på 1800-talet som en av få gårdar i Nyköpings skärgård. Under den tiden bestod bebyggelsen av två gårdar, som under 1900-talet slagits samman. Dagens mangårdsbyggnad är uppförd 1911 och går under namnet "Skrythuset" då den är ovanligt stor. Flera mindre bostadshus finns norr och söder om denna. Den nyaste ladugården med tillhörande loge uppfördes 1910, flera äldre ekonomibyggnader i timmer finns även kvar, varav flera med vasstak. Åkerbruket på ön pågick fram till 1950-talet, nu hålls landskapet öppet med hjälp av betande får. På 1950-talet fanns en minkfarm på Krampö. Ekholmen, med fiskartorpet Stendörren i Krampös nordöstra del utgjorde tidigare en egen ö, men har senare vuxit ihop med Krampö. Stendörren övergavs 1975 och idag ägs husen av Naturvårdsverket som hyr ut dem. Den delen av ön ingår nu i Stendörrens naturreservat. Referenser Noter Övriga källor Kulturhistoriskt värdefulla miljöer i Södermanland, artikel i Sörmlandsbygden 1988:2
Forumtorget

Forumtorget är ett torg i centrala Uppsala. Torget är beläget öster om korsningen mellan Smedsgränd och Kungsängsgatan. I norr angränsar torget till Åhlénshuset och i öster mot Forumgallerian. "Under första delen av 1990-talet renoverades torget i samband med att Forumgallerian byggdes. Man ville då bevara torgets utseende och återanvände markplattorna". Följande stycke är hämtat från Uppsala kommun (u.å.). 2011 utlyste Uppsala kommun en arkitekttävling om forumtorgets framtida utformning. Tävlingen vanns av White arkitekter med projektet Soffta. "Förslaget bygger på tre starka formelement; golvet, soffan och platån". Golvet ska vara av svart granithäll och löpa i linje med gågatan. Soffan ska bli 57 meter lång med akrylskivor, varvade med HDL-skivor och ha lysrör som lyser upp soffan inifrån. Soffan är tänkt att löpa från Smedsgränd mot Dragarbrunnsgatan. Uppsala kommun har kritiserat materialvalet i soffan, likväl som soffans längd, men uppger att de arbetar vidare med förslaget. Den gröna platån markerar torgets gräns mot Kungsängsgatan. Platån är en skulptur och sittplats med ett integrerat vattenspel. I samband med renoveringen av torget passar kommunen på att höja marknivån vid angränsande gator så att entréerna uppfyller kraven på tillgänglighet. Uppsala kommun har uttryckt en oro över hur vattenspelet ska fungera över årstiderna och planerar att låta platån vara uppvärmd under vinterhalvåret. Referenser
Thorildskolan

Thorildskolan är ett högstadium i centrala Kungälv i södra Bohuslän. Skolan byggdes under 1950-talet för Kungälvs högre allmänna läroverk. 1969 öppnades Kongahällagymnasiet som låg på andra sidan Kongahällagatan och skolan är sedan dess enbart ett högstadie. Thorildskolan har byggts till vid ett par tillfällen under 1960-, 1970- och 1980-talet. Skolan helrenoverades 2015–2017. Skolan har fått sitt namn efter Thomas Thorild, som bodde i Kungälv som ung och påbörjade sin utbildning i staden, och på skolan finns en porträttbyst av honom. Den 4 mars 1961 inträffade ett skottdrama på skolan då en elev dödades. Natten till lördagen den 29 april 2017 eldhärjades Thorildskolan svårt. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Thorildskolan.﻿ Officiell webbplats
Wallinska kyrkogården

Wallinska kyrkogården är en begravningsplats i Västerås. Den ligger intill Björlingska kyrkogården vid Kyrkbacken strax norr om Rudbeckianska gymnasiet. Begravningsplatsen invigdes 1818 av domprosten Johan Olof Wallin och är Västerås äldsta begravningsplats som inte ligger i direkt anslutning till en kyrkobyggnad. Numera görs begravningar endast i den 1984 anlagda minneslunden. På området finns en minnesplats, markerad av två bronsplattor, över de omkomna i jordbävningen i Indiska oceanen 2004 med koppling till Västmanland. Källor
Björlingska kyrkogården

Björlingska kyrkogården är en begravningsplats i Västerås. Den ligger mellan Svartån och Wallinska kyrkogården strax väster om Rudbeckianska gymnasiet. Begravningsplatsen invigdes år 1845 av domprosten Carl Olof Björling. Numera görs inga gravsättningar här. Kända gravsatta Carl Gustaf Jack - löjtnant och veteran från Finska kriget 1808-1809 Källor
Stabbyskogen

Stabbyskogen med angränsande Stabby backe är ett naturområde i nordvästra Uppsala. Området ligger i kanten av den del av stadsdelen Luthagen som av tradition kallas "Stabby". Skogen inramas mot öst av en gångväg på den tidigare banvallen för tåget mot Enköping och där bakom den lilla parken Stabbylyckan och Tiundagatan. I det nordöstra hörnet ligger Stabby prästgård. Mot sydväst och väst ligger Eriksskolan och Rickomberga. Området har en omväxlande natur med blandskog där barrträd överväger, däribland ovanligt många lärkträd. Stabby backe är gräsmark med en del träd i en sluttning ner mot åkermark i norr som korsas av Bärbyleden. En del av Stabby backe är inhägnad och används ibland som betesmark för får. Det finns järnåldersgravar på flera ställen, men tydligast ovanför prästgården med en rad små gravkullar och en informationsskylt som ger en bakgrund. Området är flitigt använt för olika fritidsändamål, här finns ett löparspår och skidspår och pulkabacke på vintern, det finns grillplatser och bänkar. En förening, Gröna Sköna Stabby, verkar för att bevara och utveckla områdets kvalitéer. I den nordvästra delen av Stabbyskogen finns en husgrund kvar efter en backstuga. Bilder Referenser ”Stabby backe och Stabbyskogens friluftsområde”. Uppsala kommun. Arkiverad från originalet den 4 februari 2016. https://web.archive.org/web/20160204004911/https://www.uppsala.se/kultur-och-fritid/friluftsomraden/stabby-backe-och-stabbyskogens-friluftsomrade/#i-korthet. Läst 26 januari 2016. ”Gröna Sköna Stabby”. Föreningen Gröna Sköna Stabby. Arkiverad från originalet den 26 januari 2016. https://web.archive.org/web/20160126220142/http://stabbygarden.se/ver3/grona-skona-stabby/. Läst 26 januari 2016. Noter
Läroverket (Hudiksvall)

Läroverket is a school in central Hudiksvall, Sweden. It is the part of Västra skolan responsible for teaching Swedish grade 7–9, for pupils between the ages of 13 and 15 years. The current school building was completed in 1911. The project had been delayed after Fryklund, the construction company initially contracted, suffered bankruptcy in 1910. The name Läroverket has a long history in Hudiksvall, and was used for various educational institutions since the middle 17th century. References Arvidson, Stellan (1951). Hudiksvalls läroverks historia (in Swedish). Hudiksvall: Läroverkets byggnadsfond/Hudiksvalls kommun. LIBRIS: 1434108. Nordlund, Karl (1911). Hudiksvalls läroverksbyggnader i äldre och nyare tid: ett bidrag till Hudiksvalls läroverks historia (in Swedish). Hudiksvall: Hudiksvalls Boktryckeri AB. LIBRIS: 1637729. Nylander, Claes (2000). Hudiksvalls läroverks historia: 1800-1968 (in Swedish). Sundsvall: Haeggström. ISBN 9197372234. LIBRIS: 7800554. Rudolf, Hall B., ed. (1937). Acta till Hudiksvalls läroverks historia (in Swedish). Lund: Föreningen för svensk undervisningshistoria/B. Rud. Hall. LIBRIS: 1382162. External links Läroverket at the Hudiksvall Municipality website
Nöttjärnarna, Värmland

Nöttjärnarna är tre små och ganska runda sjöar, Nöttjärnarna (östra), Nöttjärnarna (mellersta) och Nöttjärnarna (västra), som ligger med omkring hundra meters mellanrum ett par kilometer sydväst om Glafsfjorden i Arvika kommun i Värmland och ingår i Göta älvs huvudavrinningsområde. Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Sájvva, Norrbotten

Sájvva eller Tjautjer är en sjö belägen omkring två kilometer söder om Gråträsk i Piteå kommun i Norrbotten och ingår i Byskeälvens huvudavrinningsområde. Sájvva ligger i Byskeälven Natura 2000-område. Sjön är belägen mellan Metträsket och Lill-Lappträsket, och vattnet rinner genom sjön från öster till väster. Sjön var tidigare betydligt större men sänktes i slutet av 1800-talet för att skapa slåttermarker. I det strandhak som då bildades hittades 1897 det så kallade Gråträskfyndet, en av de största och mest variationsrika av de samiska metalldepåerna. Se även Lista över insjöar i Piteå kommun Källor Externa länkar Fornminnesregistret: Piteå socken 222:1
Anderstorps eneskogs naturreservat

Anderstorps eneskogs naturreservat är ett naturreservat i norra delen av Söderåsen i Klippans kommun i Skåne län. Området är naturskyddat sedan 2020 och är 15 hektar stort. Det ligger vid Anderstorps by i Riseberga socken och består av betad utmark med många enar. Skåneleden går genom reservatet. Beskrivning Området är unikt i sitt slag och består av högväxta upp till cirka 12 meter höga träd. Många av enarna är mer än 100, kanske upp till 150 år gamla. Enevirket var eftertraktat då det är hållbart, segt och tåligt mot fukt och röta och var därför viktigt för behovet av stängselstolpar, störar för hässjning och taktäckningsmaterial men även som ris för rökning av kött och fisk. Flera generationer brukare från åtminstone 1800-talet men sannolikt även tidigare har därför vårdat enefäladen, som då var betydligt större än dagens, genom röjning och betesdrift då området annars snabbt skulle ha vuxit igen med sly, buskar och lövträd som förkvävt de konkurrenssvaga enarna. Under senaste 50 åren har underhållet av området för att bevara enarna upphört och förbuskning pågår, samtidigt som enarna åldras och bryts ner av bland annat snö och stormar och dör utan återväxt, som framgår av bilderna. Enligt boende i Anderstorps by har även vintertorka bidragit till försvagning av enarna. Bilder Referenser Länsstyrelsen Skåne - Anderstorps eneskogs naturreservat Källor Magnusson, Lars (2005). Se Sverige. ISBN 91-518-4471-0. https://archive.org/details/sesverigevagvisa0000magn