NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Komossens naturreservat

Komossens naturreservat är ett naturreservat i Älvkarleby kommun i Uppsala län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 93 hektar stort. Reservatet ligger öster om Skutskär och omfattar Komossen med kringliggande skog och består av extremrikkärr, sumpskog, buskkärr, en mindre tallmosse och äldre fastmarksskog. Källor Komossen Länsstyrelsen i Dalarnas län Noter
Göteryds naturreservat

Göteryds naturreservat är ett naturreservat i Älmhults kommun i Kronobergs län. Området är skyddat sedan 2019 och är 100 hektar stort. Det är beläget vid sydvästra stranden av sjön Römningen och består av våtmark, en mindre sjö, sumpskogar och talldominerad fastmarksskog. Källor Naturreservatet på Länsstyrelsens webbplats
Håmansmarens naturreservat

Håmansmarens naturreservat är ett naturreservat i Gävle kommun i Gävleborgs län. Området är naturskyddat sedan 2020 och är 17 hektar stort. Reservatet ligger innanför Harkskärsfjärden nordost om Gävle och består av våtmarker med tjärnar och rikkärr och skog av tall och barrskog med lövträdinslag. Referenser Länsstyrelsen Håmansmarens naturreservat
Skärmyrloks naturreservat

Skärmyrloks naturreservat är ett naturreservat i Älvdalens kommun i Dalarnas län. Området är naturskyddat sedan 2020 och är 181 hektar stort. Reservatet ligger norr om Mångsbodarna och består till stor del av gammal lavtallskog. Källor Skärmyrlok Länsstyrelsen i Dalarnas län Noter
Hörnåns naturreservat

Hörnåns naturreservat är ett naturreservat i Nordmalings kommun i Västerbottens län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 357 hektar stort. Reservatet ligger mellan Vännäs och Hörnefors omkring Hörnån och två av dess biflöden och består av strandlövskogar och äldre grannaturskogar och lövträdsrika skogar. Referenser Hörnåns naturreservat Länsstyrelsen i Västerbottens län Noter
Storängstorpets naturreservat

Storängstorpets naturreservat är ett naturreservat i Norrtälje kommun i Stockholms län. Området är naturskyddat sedan 2020 och är 89 hektar stort. Naturreservatet ligger väster om Broby herrgård och består av barrblandskog med inslag av lövträd samt några partier av hällmarkstallskog. Referenser
Böxlörvmyrskogen

Böxlörvmyrskogen är ett naturreservat i Sollefteå kommun i Västernorrlands län. Området är naturskyddat sedan 2020 och är 57 hektar stort. Reservatet ligger sydväst om Åsele och består av granskog, gransumskog och våtmarker. Referenser naturreservatet Böxlörvmyrskogen Länsstyrelsen i Västernorrlands län Noter
Svartkärrets naturreservat, Uppsala län

Svartkärrets naturreservat är ett naturreservat i Heby kommun i Uppsala län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 43 hektar stort. Reservatet ligger utmed västra stranden av Råksjön och består av våtmarker, barrskog och gransumpskog. Källor Svartkärret Länsstyrelsen i Uppsala län Noter
Dagens Nyheter Tower

The Dagens Nyheter Tower (Swedish: DN-skrapan, lit. 'DN-Skyscraper') is an office building in the Kungsholmen district of Stockholm, Sweden. It is 84 metres (276 ft) tall and has 27 floors. It was designed by architect Paul Hedqvist and completed in 1964. It was originally home to Dagens Nyheter, the largest daily newspaper in Sweden. However, in the 1990s, the newspaper moved its offices to a smaller building located in the same complex. The newspaper Expressen is also located in that building. Today, the major building is used by different companies. References External links Media related to DN-skrapan at Wikimedia Commons
DN-Skrapan

DN-Skrapan is een wolkenkrabber in de stad Stockholm (Zweden). Het gebouw aan de Rålambsvägen 17 staat in het district Marieberg in het zuiden van het stadsdeel Kungsholmen. Het betonnen gebouw is 84 meter hoog en heeft 27 verdiepingen. Geen van de verdiepingen bevindt zich ondergronds. Van 1959 tot 2003 was het, het hoogste gebouw van Zweden totdat het voorbij werd gestreefd door Kista Science Tower van 124 meter hoog. Het gebouw is ontworpen door de Zweedse architect Paul Hedqvist. Hij ontwierp ook de Skatteskrapan van eveneens 86 meter hoog. De gevels zijn bekleed met lichtgrijze, blauwe en witte keramische tegels. De verlichte strips op de ramen dragen bij aan het beeld van Stockholm bij nacht. Op de bovenste verdieping bevindt zich een paneel dat afwisselend de teksten "Dagens Nyheter" en "Expressen" toont en is op plaatsen in de hele Zweedse hoofdstad zichtbaar. Op de binnenplaats staat een fonteinbeeld Nova uit 1965, gemaakt door de Zweedse beeldhouwer Arne Jones. Het gebouw draagt zijn naam wegens de krant Dagens Nyheter die er is gevestigd. Details Interieur Zie ook Lijst van hoogste gebouwen van Zweden
Dagens Nyheter Tower

Dagens Nyheter Tower (nazywany także DN-Skrapan, DN-Skyscraper) – 84-metrowy, 27-kondygnacyjny szwedzki biurowiec mieszczący się na wyspie Kungsholmen należącej do okręgu administracyjnego Sztokholmu. Budynek został zaprojektowany przez Paula Hedqvista a jego budowa została ukończona w 1964 r. Do lat 90. w budynku mieściła się siedziba szwedzkiego dziennika Dagens Nyheter. Obecnie jest siedzibą gazety Expressen.
Schloss Krapperup

Schloss Krapperup ist ein burgartiger Prachtbau in der schwedischen Gemeinde Höganäs in der historischen Provinz Schonen. Der älteste bekannte Gutshof an dieser Stelle entstand im 14. Jahrhundert. Das heutige Schloss geht auf einen Neubau nach 1570 zurück und erhielt seine jetzige Gestalt durch Umbauten im 17. und 18. Jahrhundert. Es steht seit 1978 als Byggnadsminne unter Denkmalschutz und wird heute von einer Stiftung betrieben. Um das Schloss wurde ein Park im romantischen Stil mit Bächen, verschlungenen Wegen und einer Reihe exotischer Bäume angelegt. Der alte Stall am Zufahrtsweg wird heute als Kunsthalle genutzt. Die alte Schmiede beherbergt ein Café und einen Souvenirshop. Eine andere Lagerhalle wurde nach einem Brand zur Musikhalle umgebaut, wo im Sommer Konzerte stattfinden. Das Hauptgebäude kann im Frühjahr (Ostern bis Mittsommer) und Herbst (Mitte September bis Mitte Oktober) von vorangemeldeten Gruppen bei einer Führung besichtigt werden. Geschichte Im Mittelalter trug das Gut den Namen Krappatorp oder Krapparp und war im Besitz der Adelsfamilie Krognos. In der folgenden Zeit wechselte das Gut durch Verkauf und Erbschaft zwischen verschiedenen Adelsgeschlechtern, darunter Podebusk, Rantzau, De la Gardie, Gyllenstierna und von Kochen. Ein Mitglied der letzten genannten Familie ließ das Gut im 18. Jahrhundert zu einem Familienfideikommiss umwandeln. 1967 gingen Schloss und Gutshof in den Besitz der Krapperupstiftung der Familie Gyllenstierna über. Leben Schloss Krapperup. In: Theodor Westrin (Hrsg.): Nordisk familjebok konversationslexikon och realencyklopedi. 2. Auflage. Band 14: Kikarsikte–Kroman. Nordisk familjeboks förlag, Stockholm 1911, Sp. 1214 (schwedisch, runeberg.org). Weblinks Offizielle Webpräsenz Eintrag im bebyggelseregistret des Riksantikvarieämbetet (schwedisch)
Krapperup Castle

Krapperup Castle (Swedish: Krapperups slott) is an estate at Höganäs Municipality in Scania, Sweden. The foundation Gyllenstiernska Krapperupstiftelsen has been the owner of Krapperup with its land areas and other properties since 1967. History The original castle building was constructed between 1314 and 1353. The builder was a Johannes Jonaesson (in Danish Jens Jenssøn). A rectangular stone house, containing the mayor's residence and banquet hall, was the main building. Around this stone house, farm buildings of various kinds were erected, such as cookhouses and storerooms. Around the middle of the 14th century, the castle began to be fortified with a ring wall, gate tower, moat and drawbridge. New farm buildings of stone, brick and timber were built inside the ring wall. In the middle of the 16th century, the large rectangular brick main house was built in Renaissance style. In 1667, the Danish noble family Rantzau sold Krapperup to Swedish Countess Maria Sofia De la Gardie (1627–1694). During her time the manor house was rebuilt in Baroque style. Petter Gotthard von Kochen had Krapperup restored in Rococo during the period 1750–60. In the 19th century, the surrounding area was transformed into an English style garden by owners Nils and Ellen Gyllenstierna. Their son diplomat Eric Gyllenstierna af Lundholm (1882–1940) inherited the estate. See also List of castles in Sweden References External links Gyllenstiernska Krapperupsstiftelsen website Other sources Ranby, Caroline (2003) Krapperup mellan renässans och skiftesreformer (Nyhamnsläge: Gyllenstiernska Krapperupstiftelsen) ISBN 91-8794410-3 Ullgren Peter (2007) Ur Krapperups historia (Nyhamnsläge: Gyllenstiernska Krapperupstiftelsen) ISBN 99-1957214-4
Castillo de Krapperup

El Castillo de Krapperup (en sueco: Krapperups slott) es una propiedad en la municipalidad de Höganäs en Escania, Suecia. La fundación Gyllenstiernska Krapperupstiftelsen ha sido la propietaria de Krapperup con su territorio y otras propiedades desde 1967.​ Historia A mediados del siglo XVI, fue construido el gran edificio rectangular principal de ladrillo en estilo Renacentista. En 1667, la familia noble danesa Rantzau vendió Krapperup a la condesa sueca María Sofía De la Gardie (1627-1694). Durante su tiempo la mansión fue reconstruida en estilo barroco. Petter Gotthard von Kochen hizo restaruar Krapperup en estilo Rococó en el periodo 1750-60. En el siglo XIX, el área alrededor del castillo fue transformada en un jardín de estilo inglés por los propietarios Nils y Ellen Gyllenstierna. Su hijo, el diplomático Eric Gyllenstierna af Lundholm (1882-1940) heredó la finca.​ ​ ​ Referencias Enlaces externos Gyllenstiernska Krapperupsstiftelsen website Bibliografía Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Castillo de Krapperup. Ranby, Caroline (2003) Krapperup mellan renässans och skiftesreformer (Nyhamnsläge: Gyllenstiernska Krapperupstiftelsen) ISBN 91-8794410-3 Ullgren Peter (2007) Ur Krapperups historia (Nyhamnsläge: Gyllenstiernska Krapperupstiftelsen) ISBN 99-1957214-4
Château de Krapperup

Le château de Krapperup (en suédois : Krapperups slott) est un château situé sur le territoire de la municipalité de Höganäs, en Scanie, dans le sud de la Suède. Voir aussi La liste des châteaux suédois Source (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Krapperup Castle » (voir la liste des auteurs). Portail de la Suède Portail des châteaux
Sverigehuset

Das Sverigehuset (zu deutsch ‚Schwedenhaus‘) liegt an der Ecke Hamngatan und Kungsträdgården im Zentrum von Stockholm. Es wurde vom schwedischen Architekten Sven Markelius entworfen und in den Jahren 1961 bis 1969 geplant und erbaut. Der Gebäudekomplex besteht aus zwei einzelnen Gebäudeteilen, einem mit sieben Stockwerken als Eckbauwerk und einem mit vier Stockwerken entlang der Straße Kungsträdgården. Das Gebäude verfügt über eine große Eingangshalle auf zwei Etagen, die durch große Fenster dominiert wird. Nutzung Das Gebäude diente bis 2010 als Kulturzentrum und Tourismusinformation; im Gebäude befanden sich außerdem ein Restaurant, eine Bibliothek sowie ein Konferenzraum. Seit 2010 wird das Gebäude von einem Einrichtungshaus genutzt. Weblinks
Dom szwedzki

Dom szwedzki (szw. Sverigehuset) – budynek znajdujący się w pobliżu Kungsträdgården w Sztokholmie. Zaprojektowany przez Svena Markeliusa i zbudowany w latach 1961–1969. Znajduje się w nim siedziba Instytutu Szwedzkiego, który zajmuje się wymianą kulturalną z innymi krajami i poprzez swoje zagraniczne oddziały rozpowszechnia wiedzę o Szwecji. Piętro wyżej znajduje się Księgarnia Szwedzka. Na parterze ma siedziba Informacja turystyczna, w którym dostępne są informacje o Sztokholmie i o regionie. W tym samym miejscu znajduje się biuro rezerwacji miejsc noclegowych, oraz sklep z pamiątkami.
Björnekulla Kirke

Björnekulla Kirke (svensk: Björnekulla kyrka) er en kirke i byen Åstorp, som er beliggende i det nordøstlige Skåne. Kirken der blev indviet 1. søndag i advent 1889, er forsamlingskirke for Björnekulla-Västra Broby församling. Allerede i 1200-tallet havde man opført en kirke i Åstorp, men efter at der var blevet anlagt en jernbane gennem byen, udviklede den sig efterhånden til et helt samfund og kirken blev derfor for lille til behovet. Det besluttedes derfor at bygge en ny kirke i gotisk stil opført i mursten. I perioden 1971-1973 gennemgik kirken en større renovering, hvor blandt andet en stor del af interiøret blev ændret. Interiør Det ældste inventar i kirken er den originale døbefont tilbage fra starten af 1200-tallet. Fra slutningen af samme århundrede finder man også et triumf krucifiks, som hænger i indgangen til koret. I kirken finder man også det tredelte korvindue, som er malet af kunstneren Erik Olson. Vinduet der kom til kirken ved renoveringen i starten af 1970'erne, er af kunstneren selv navngivet Fönster mot Himmelen (dansk: Vindue mod himmelen). Ved samme lejlighed fik kirken også både nyt alter og orgel. Alteret er udført som en muret konstruktion med en skånsk granitplade som top, hvorpå der er placeret et sølvkors designet af Sven Albrechtsson. I nyere tid har kirken anskaffet sig to kunstværker af Kjeld Jordahn. Referencer Eksterne henvisninger
Björnekulla kyrka

Björnekulla kyrka är en kyrkobyggnad i Åstorp. Den är församlingskyrka i Björnekulla-Västra Broby församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Den första kyrkan byggdes på medeltiden och hade ett långhus med kor i romansk stil med en avslutande absid. I slutet av 1400-talet byggdes ett vapenhus i söder och 1788 byggdes kyrkan ut i norr. På 1800-talet växte dåvarande Björnekulla församling, främst på grund av att järnvägen drogs genom församlingen och att den lilla byn Åstorp växte då man lade en station där. Detta gjorde att den gamla kyrkan blev för liten och man ville bygga en ny. År 1887 påbörjades byggandet av den nya kyrkan som stod klar 1889 och kunde invigas första advent. Gustaf Petterson gjorde ritningarna till den nya kyrkan. Det är en korskyrka i tegel med putsad och kalkad fasad. Den är byggd i nygotisk stil med torn och tresidigt kor. Högst upp på det 53 meter höga tornet finns en kyrktupp. Under 1900-talet har kyrkan renoverats flera gånger. En större renovering gjordes 1971-73, då mycket av interiören förändrades. Inventarier Altaret uppfördes 1972 som ett enkelt murat altarbord med en skiva av skånsk granit. Dopfunten i sandsten är från början av 1200-talet. Från den gamla kyrkan kommer även triumfkrucifixet som finns vid koret. I koret finns tredelade glasmålningar utförda av Erik Olson, Halmstadgruppen. Kyrkans textilier är tillverkade i ull och siden av Britt Inger Lanner. Lillklockan göts i Jönköping 1851 och har inskriptionen: "Hör, Gud ännu sin nåd dig bjuder, Se, templets portar öppna sig" (Sv Ps 402:1). Storklockan göts i Stockholm 1888 och har inskriptionen: "Går in i Herrens portar med tackande, Uti hans gårdar med lofvande: Tacker honom, Lofver hans namn". (Sv Ps 100:4). En kyrkobibel blev på 1600-talet skänkt till kyrkan. Den trycktes i Köpenhamn 1589. Dess öden är delvis förenade med försvenskning arbetet efter Roskildefreden 1658, då den bortskänkes för att återkomma 1930. Orgel 1910 byggde Johannes Magnusson, Göteborg en orgel med 10 stämmor. 1937 byggde Th Frobenius & Co, Lyngby, Danmark en orgel med 21 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1973 av Anders Persson Orgelbyggeri, Viken och är en mekanisk orgel. Orgeln har fria och fasta kombinationer. Galleri Källor Björnekulla-Västra Broby församling Åsbo Släkt- och folklivsforskare Rosenberg, Sven-Åke (1989). Kyrkan vid Åsen: Björnekulla kyrka 1889-1989. Klippan: Ljungberg. Libris 852668 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Björnekulla kyrka.
Strömsborg

Strömsborg ist eine zum Stockholmer Stadtteil Gamla stan gehörende Insel im Norrström in Schweden. Die kreisrunde Schäre misst rund 50 Meter im Durchmesser und hat eine Fläche von 0,2 Hektar. Sie befindet sich nördlich von Gamla stan zwischen den verkehrsreichen Brücken Vasabron im Osten und Centralbron im Westen. Die einzige Zufahrt zur Insel erfolgt über die Brücke Strömsborgsbron, die von der Strömsborg nach Osten zur Vasabron führt. Geschichte Ursprünglich hieß die Insel Stenskär. 1740 erwarb der Stockholmer Kaufmann Berge Olofson Ström (1688–1762) die bis dahin unbewohnte Insel und errichtete auf ihr ein an eine Burg erinnerndes Gebäude. Auf diesen Umstand geht der heute bestehende Name Strömsborg zurück. Heute ist die Insel mit einem palastartigen Gebäude bebaut. Es wurde in der Zeit von 1895 bis 1897 errichtet und 1929/30 durch den Architekten Ragnar Östberg umgebaut. Im Gebäude befindet sich heute der Sitz der International IDEA und des Ukrainischen Instituts in Schweden. Zwischen 1998 und 2010 war das Gebäude Sitz des Sekretariats des Ostseerates. Weblinks Informationen zur Strömsborg auf www.stockholm-online.de
Strömsborg

Strömsborg​ es un pequeño islote en el centro de Estocolmo, Suecia, situado al norte de Stadsholmen, y al oeste de Helgeandsholmen, entre los puentes de Centralbron, una autopista que pasa por el centro de Estocolmo, y el de Vasabron. Strömsborg es parte de Gamla Stan, el casco antiguo de Estocolmo y está conectado al resto del mundo por el puente Strömsborgsbron que conduce a Vasabron. Véase también Geografía de Suecia Geografía de Europa Referencias Bibliografía Lönnqvist, Olov (1994). "De låga stenhällarna som blev Strömsborg" (in Swedish). Sankt Eriks årsbok 1994: Yppighet och armod i 1700-talets Stockholm. Stockholm: Samfundet S:t Erik. pp. 157–168. ISBN 91-972165-0-X. Dufwa, Arne (1985). "Broar och viadukter". Stockholms tekniska historia: Trafik, broar, tunnelbanor, gator. Uppsala: Stockholms gatukontor and Kommittén för Stockholmsforskning. pp. 186, 189, 216. ISBN 91-37-08725-1.
Strömsborg

Strömsborg egy kis sziget Norrström-ben Centralbron és Vasabron között Stockholmban. Régi neve Stenskär volt. Az 1740-es években Berge Olofson kereskedőnek a háza állt ezen a szigeten. 1934 után a sziget a Gamla Stan egy része lett. 1935-ig egy híres fürdőhely volt a szigeten: Strömbadet, valamint szép számban akadtak vendégfogadók is.
Strömsborg

Strömsborg – wyspa w centralnym Sztokholmie. Wyspa zlokalizowana jest na północ od Stadsholmen i na zachód od Helgeandsholmen, między mostami Centralbron, autostradą przechodzącą przez centralny Sztokholm i Vasabron. Strömsborg jest częścią Gamla Stan i jest połączony z resztą miasta mostem Strömsborgsbron prowadzącym do Vasabron.
Strömsborg

Strömsborg är en liten, cirkelrund ö med tillhörande byggnad i Norrström mellan Centralbron och Vasabron i Stockholm. Strömsborg är även namnet på kvarteret där ön är belägen. Ett tidigare namn är Stenskär. Här fanns restaurang, badhus samt kägelbanor men ingen bro. Besökarna fick låta sig ros över från Röda bodarna eller Riddarhusgränd av en roddarmadam, den tidens sjötaxi. På 1740-talet köptes ön av handelsmannen Berge Olofson Ström som där uppförde ett hus 1750. En karta över Strömsborg från 1796 avslöjar en grund och stenig omgivning till den delvis konstgjorda ön. På Elias Martins målning (1801) från Fersenska terrassen syns till höger om Helgeandsholmen ett lågt vitt hus i fonden, som bör vara på ön. Nuvarande byggnad invigdes 1897 och var ritad av arkitekten Claes Grundström (1844-1925). 1929-1930 byggdes huset om; denna gång var Ragnar Östberg ansvarig. Sedan år 1934 tillhör ön stadsdelen Gamla Stan. Restaurangperioden på Strömsborg är slut och sedan 1995 används byggnaden som kontor av International Institute for Democracy and Electoral Assistance (IDEA). Sedan september 2023 huserar här även Ukrainska institutet i Sverige. Byggnaden inhyste även Östersjöstaternas råds sekretariat mellan 1998 och 2010. En smal bro, Strömsborgsbron, leder från Vasabron till ön. Intill järnvägsbron vid Strömsborg öppnades 1884 Stockholms Bad- och Siminrättning, populärt kallat Strömbadet, där man öppnade tidigt och stängde sent ("Öppet från arla till serla"). Se även Lista över kvarter i Gamla stan Källor Hasselblad, Björn; Lindström, Frans (1979). Stockholmskvarter: vad kvartersnamnen berättar. Stockholm: AWE/Geber. sid. 34. Libris 7219146. ISBN 91-20-06252-4 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Strömsborg.
Kungsträdgården

Kungsträdgården, eller på dansk Kongehaven bliver også kaldt Kungsan, er en park som ligger på Norrmalm i det centrale Stockholm. Den er sammen med Humlegården den ældste bevarede park i Stockholm. Her lå tidligere slottet Makalös. På den tid var parken en indhegnet lystgård hvor kun hoffet havde adgang, ved portene stod bevæbnede vagter, så ingen uvedkommende kunne komme ind. To konger ved navn Karl står som statuer i parken, Karl 12. og Karl 13. Mange stockholmere omtaler statuerne som en løve omgivet af gryder og en gryde omgivet af løver. Statuen af Karl 12. blev afsløret den 30. november 1868, på 150-årsdagen for hans død ved Fredriksten, og står i parkens sydlige del. Mellem dem står Molins fontæne og de elmetræer (alm) som var centrum for almstriden den 12-13. maj 1971. Den vestlige allé er opkaldt efter Jussi Björling, Jussi Björlings allé og den østlige efter Birgit Nilsson, Birgit Nilssons allé. Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside for Kungsträdgården Park & Evenemang AB
Kungsträdgården

Kungsträdgården (deutsch: Königsbaumgarten) ist der Name eines im Zentrum Stockholms im Stadtteil Norrmalm gelegenen öffentlichen Parks. Er liegt hinter der Königlich Schwedischen Nationaloper am nördlichen Ufer des Norrström und zählt zu den ältesten Parkanlagen der schwedischen Hauptstadt. Geschichte Ursprünglich handelte es sich um den Schlossgarten des 1635–1643 errichteten Renaissanceschlosses Makalös. Die Anlage war nicht öffentlich zugänglich, bewaffnete Wächter achteten darauf, dass nur Mitglieder des Hofes den Park besuchten. Unter König Gustav III. kam es aber zur Öffnung für die Allgemeinheit, der Park wurde zu einem bevorzugten Ort großstädtischer Unterhaltung. Schwedens Barde des 18. Jahrhunderts Carl Michael Bellman beschreibt dieses Parkleben in seinen Liedern. Aufgrund dieser Veränderungen wurde auch die Struktur des Parkes 1796 stark umgestaltet. Unter anderem wurde ein Gewächshaus zum Tanzsaal umgebaut. Im Jahr 1825 brannte das sich im südlichen Teil des Parks befindliche Schloss Makalös ab. Lage Im Park laden mehrere Cafés und Restaurants zum Verweilen ein. Des Weiteren gibt es diverse Sitzgelegenheiten, eine Wasserfläche und öffentlich zugängliche Schachspiele. Der Kungsträdgården wird neben der Erholung für diverse gesellschaftliche Anlässe und Ausstellungen genutzt, hierfür steht ausreichend Platz sowie eine überdachte Bühne zur Verfügung. Während des Winters wird eine Schlittschuhbahn erstellt. Im Umfeld befinden sich diverse Schnellrestaurants, Einzelhandelsgeschäfte, das NK Stockholm, der Hauptsitz von Schwedens größter Bank der Skandinaviska Enskilda Banken sowie die Königliche Oper. Angrenzend befinden sich diverse Bus- und Fährlinien sowie eine Straßenbahnhaltestelle in unmittelbarer Nähe. Aufgrund der Bauarbeiten der U-Bahn-Station entbrannte im Mai 1971 der so genannte Ulmenkrieg. Heute ist die viel besuchte Parkanlage Eigentum der Stadt Stockholm, die Verwaltung und Pflege obliegen seit 1963 einer Eventagentur im Besitz der Stockholmer Handelskammer. Einzelnachweise Weblinks
Kungsträdgården

Kungsträdgården ("El jardín del rey") es un parque situado en el centro de Estocolmo (Suecia), donde es conocido coloquialmente como Kungsan. Su situación y la existencia de varias cafeterías al aire libre en su interior, lo convierten en uno de los lugares más populares de Estocolmo. En verano se realizan en el conciertos y en invierno espectáculos sobre hielo. Está dividido en cuatro espacios: Plaza de Carlos XII; Fuente de Molin; Plaza de Carlos XIII y Fuente de Wolodarski. Varios edificios importantes de la ciudad estas en sus inmediaciones, como el de la Ópera Real de Estocolmo.​ Referencias