NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Östad kyrka

Östad kyrka är en kyrkobyggnad belägen strax norr om tätorten Sjövik, väster om sjön Mjörn i den nordligaste delen av Lerums kommun. Den tillhör Östads församling i Göteborgs stift och Svenska kyrkan. Historia Tidigare fanns det på denna plats en träkyrka som av okänd ålder ska enligt en sägen ha brunnit ned på 1100-talet, men som byggdes upp igen vid slutet av 1100-talet eller möjligen på 1200-talet. Det fanns också en annan kyrka som revs 1690 då man ville bygga en större kyrka med rektangulärt långhus och tresidigt kor i öster. Vid återuppbyggnaden 1690 användes delvis murverk från den ursprungliga stenkyrkan. Vid en utgrävning 1945 fann man ett förkolnat trägolv under flera skikt av yngre golv. Branden 1945 När kyrkan brann ner 1945 smälte båda kyrkans klockor. Många av kyrkans inventarier gick också förlorade, men dopfunten, altartavlan och predikstolen räddades. Kyrkobyggnaden Nuvarande kyrka från 1946 är byggd på 1600-talskyrkans yttermurar och ritades av arkitekten Axel Forssén. Kyrkan består av ett långhus med tresidigt kor i öster och ett brett torn i väster. Vid korets södra sida finns en vidbyggd sakristia. Ytterväggarna är vitputsade och genombryts av stickbågiga fönsteröppningar. Alla takfall är belagda med skiffer. Tornet har en åttasidig lanternin med panelklädsel och kröns av en flöjel med årtalet 1945. Klockor Kyrkans nuvarande klockor är gjorda av cirka 500 kg malm från de klockorna som förstördes. Storklockan är 990 mm i diameter och väger 600 kg. Lillklockan är 830 mm i diameter och väger 350 kg. Den gamla lillklockan var också gjord av gammal malm. Den göts 1721 från den medeltida kyrkans klocka och av malm från Östads säteri. Klockorna som finns idag innehåller alltså en del malm som kommer från medeltiden. Inventarier Kyrkans nuvarande inventarier är gjorda i nybarock stil. En dopfunt av sandsten är från 1200-talet. Predikstolen med femsidig korg är tillverkad 1715 av bildhuggaren Michael Schmidt. Altartavlan målad 1729 av Johan Ross d.ä. har motivet korsfästelsen. Några lampetter och några små prydnader är från den gamla kyrkan. En rektangulär nummertavla med beige botten och grågrön ram är från 1916. Orglar 1786 - Orgel byggd av Jonas Ekengren, Stockholm. 1882 - Ny orgel byggd av Molander & Co, Göteborg, vilken troligen renoverades 1916 av Eskil Lundén, Göteborg. 1946 - Ny orgel installeras efter branden. Den byggdes av Nordfors & Co, omdisponerades och byggdes till av samma firma 1958-1961. Den har elva stämmor fördelade på två manualer och pedal. Bilder Källor Östad kyrka - Stora Lundby-Östad pastorat (svenskakyrkan.se) Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 514. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Östad kyrka. Östad kyrka - Stora Lundby-Östad pastorat (svenskakyrkan.se)
Östanviks gård

Östanvik är en gård och ett tidigare säteri i Nämndö socken på Nämdö i Stockholms skärgård. Östanvik kallas så eftersom den ligger öst om viken vid Kalkberget, till skillnad från Västanvik som ligger väst om samma vik. Historik Östanviks gård omnämns för första gången i källorna år 1540 (i fogderäkenskaper). Vid denna tidpunkt intog Östanvik en särställning bland öns gårdar eftersom dess ägare, en präst vid namn Knut, var skattebefriad. År 1638 köptes Östanvik av amiralen, riksrådet och friherren Erik Ryning (1592–1654) och det var sannolikt dennes änka som på 1660-talet fick säterirättigheter för gården. I slutet av 1600-talet ägdes Östanviks säteri och 16 underlydande hemman i Nämdö och Djurö socken av greve Johan Gabriel Stenbock (1640–1705). Under rysshärjningarna 1719 brändes Östanvik ned. Grundstenarna från denna gård kan ännu ses och ligger söder om dagens Östanvik. Det gamla gårdsläget övergavs och istället uppfördes på 1740-talet Gamla Östanvik med sin allé och trädgård vid den stora viken vid Kalkberget. Under hovkvartermästaren Johan Lorentz Billing (född cirka 1712), häradshövdingen Magnus Blix (1743–1805) och Carl Elmén (1772–1812) upplevde Östanviks säteri sin storhetstid, byggdes ut och fick åter igen synen av ett herresäte, bland annat tillkom två flyglar och en rad omkringliggande byggnader. Bland Blix vänner fanns Carl Michael Bellman som troligen besökte Östanvik och vid detta tillfälle skrev kvädet ”Bjudning till Häradshöfding Blix att komma till Elfvik den 25 juni 1789”. Den gamla säteribyggnaden revs i samband med ett arvskifte 1872 och kvar finns endast en flygelbyggnad från 1749. Dagens jordbruk drivs från den nya Östanviks gård, byggd 1916 nära Östanviks brygga. Den nya gården ägs av Skärgårdsstiftelsen och arrenderas av Camilla Standman och Albert Mattsson som bedriver ekologiskt jordbruk. Se även Lista över slott och herresäten i Södermanland Källor Östanvik i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882–1883 Östanvik i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856–1870 ”Östanviks gård, officiell webbplats.”. 20 augusti 2002. Arkiverad från originalet den 18 april 2018. https://web.archive.org/web/20180418225430/https://www.ostanviksgard.se/namdo/Gamla_ostanvik.html. Externa länkar ”Östanviks gård, officiell webbplats.”. 20 augusti 2002. Arkiverad från originalet den 18 april 2018. https://web.archive.org/web/20180418225430/https://www.ostanviksgard.se/namdo/Gamla_ostanvik.html.
Österbro, Halmstad

Österbro är en bro över Nissan i Halmstad, vilken ligger i Brogatans förlängning. Eftersom Brogatan endast är öppen för bussar och behörig biltrafik, utgörs motortrafiken över Österbro till stor del av bussar. Österbro är den äldsta - och fram till senare delen av 1800-talet den enda - bron som leder till Halmstads historiska stadskärna. Den nuvarande bron invigdes 1971. Den ersatte en tidigare bro som byggts 1908, men broförbindelse fanns dock på samma plats i en eller annan form sedan åtminstone 1600-talet. Bron var fram till 1956, då Slottsbron invigdes, Halmstads enda fordonsbro över Nissan. Den ledde då också fram till 1958 trafiken på Riksväg 2 genom staden, vidare till Stora Torg och norrut på Storgatan och genom Norre Port. Längre tillbaka i historien har också en Västerbro funnits i Halmstad, i andra änden av Brogatan. Denna gick över den vallgrav som låg i nuvarande Karl XI:s vägs sträckning. Bildgalleri Källor
Östergötlands järnvägsmuseum

Östergötlands järnvägsmuseum ligger i Valla friluftsområde, och är en del av Friluftsmuseet Gamla Linköping i Linköping. Här finns hela Östergötlands järnvägshistoria samlad, alltifrån smalspårsfordon, 891 mm och även 600 mm, till ritningssamling från ASJ. Dessutom finns en stor samling ångloksmodeller av berömda lok från hela världen. Hela samlingen är deponerad av Sveriges järnvägsmuseum i Gävle. Järnvägarnas Museiförening i Linköping, bildad 1961, upplöstes enligt beslut av årsmötet den 2 april 2022. Östergötlands Järnvägsmuseum i Valla drivs vidare av friluftsmuseet Gamla Linköping. Bildgalleri Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Östergötlands Järnvägsmuseum.﻿
Österjörns kyrka

Österjörns kyrka, Jörns gamla kyrka, är en kyrkobyggnad i Jörn. Den är församlingskyrka i Jörn-Bolidens församling i Luleå stift. Kyrkan används numera huvudsakligen för dop, vigslar och begravningar. Historik Före tillkomsten av Österjörns kyrka fanns ett kapell där gamla skolans idag ligger. Kapellet blev sedan sockenstuga nedanför vägen och är idag riven. Förutvarande Jörns församling räknas ursprungligen som en del av Norsjö pastorat. Kapellförsamlingen under Norsjö blev Jörn 1848 och eget pastorat 1892. Kyrkobyggnaden Kyrkan, byggd i trä, uppfördes 1855-1857 och ersatte då ett provisorium. Kyrkbygget leddes av byggmästaren G. Svensson från Piteå och byggnaden har formen av ett kors. Vid restaureringen 1913-1914 byggdes en sakristia vid östra korsarmen. Vid västra korsarmen uppfördes 1970 ett vapenhus. Från början stod altaret i hörnet mellan södra och östra korsarmarna. Det flyttades 1914 till östra korsarmen. Ursprungligen hade kyrkan spåntak. Detta ersattes 1882 med ett papptak. År 1934 lades tegeltak varvid tornet kläddes med kopparplåt. Se även Sankt Mikaels kyrka Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Österjörns kyrka.
Österkyrkan

Österkyrkan i Eslöv är byggd 1897 och har tidigare hetat Betelkyrkan och Missionskyrkan. Historia I slutet av 1860-talet uppförde spannmålshandlaren Petter Olsson, konsul Olsson, magasinsbyggnader i hörnet Östergatan-Kvarngatan. I brist på andra lokaler höll Evangeliska Fosterlandsstiftelsen andaktsstunder i en av magasinlokalerna. I början av 1870-talet byggdes ett hus på norra sidan av Östergatan strax öster om banporten. Insamlade medel samt bidrag från Petter Olsson finansierade bygget. I halva huset fanns affärslokaler och i andra halvan predikolokalen som allmänt kallades "Konsul Olssons sal". 1878 skedde en utbrytning och med Nils Johnsson som ordförande bildades Eslövs Missionsförening som tillhörde Svenska Missionförbundet, numera Equmeniakyrkan. Till ordförande i Lutherska missionsföreningen, som tillhörde Evangeliska Fosterlandsstiftelsen, valdes Carl-Peter Sahlin. Varannan söndag hade Lutherska Missionföreningen möte i lokalen och varannan söndag Missionsföreningen. På grund av olika uppfattningar i nattvardsfrågan splittrades Missionsföreningen och under en tid fanns två Missionsförsamlingar i Eslöv. 1895 gick de åter samman under namnet Missionsföreningen Betel som 1897 invigde Betelkyrkan på Kvarngatan. 1903 uppförde även Lutherska Missionsföreningen en egen predikolokal, Ebenezer-kapellet. Samma år utvidgades bangården och det gamla missionhuset på Östergatan revs. I början av 2000-talet inledde EFS missionsförening på nytt ett allt tätare samarbete med Eslövs missionsförsamling och fram till 2019 bedrev man ett gemensamt arbete i Österkyrkan. 2019 upphörde samarbetet och Eslövs missionsförening som är en del av Equmeniakyrkan driver själv verksamheten. Externa länkar Officiell webbsajt Referenser Noter Källor Sallius, Joel. (1979). Det handlar om gamla Eslöv.
Nova Gymnasium

Nova Gymnasium (före detta Nova Academy, Österlengymnasiet och Friaborgsskolan) är en gymnasieskola i Simrishamn. Skolan är Simrishamns kommunala gymnasieskola. På skolan finns högskoleförberedande program, samt flera olika yrkesprogram, de flesta i lärlingsform. Det finns möjlighet att välja högskoleprofil på samtliga inriktningar. Skolan hette tidigare Friaborgsskolan. Referenser Externa länkar Österlengymnasiets webbplats
Ystad gymnasium

Ystad Gymnasium är en gymnasieskola i Ystad som bildades 1966 som en efterföljare till Ystads högre allmänna läroverk. Skolenheten Österport ligger centralt i Ystad vid Österportstorg. Skolenheten Park ligger vid Åvallaparken. Båda enheterna tillhör Ystad Gymnasium f.d. Sydskånska gymnasieförbundet. På skolan går det ungefär 2000 elever som kan välja mellan flera inriktningar, däribland teknik, samhälle och natur. De flesta inriktningarna är högskoleförberedande. Historia Ystads högre allmänna läroverk kommunaliserades 1966 och fick namnet Österportgymnasiet. Under 2000-talet gick skolan upp i en ortsgemensam gymanasieskola benämnd Ystad Gymnasium. Den monumentala skolbyggnaden uppfördes 1911–13 och invigdes i januari 1914, där slutritningarna sammanställdes av Ola Anderson från Helsingborg. Åren 1864–91 var den berömde Nils G. Bruzelius skolans rektor. Källor Ystads kommun: Vårdplan för kulturbyggnader förvaltade av Ystads Kommun
Österslövs kyrka

Österslövs kyrka är en kyrkobyggnad i samhället Österslöv strax öster om Råbelövssjön. Den tillhör Nosaby församling i Lunds stift. Österslöv gamla prästgård vid kyrkan är en av Sveriges äldsta bevarade prästgårdar och den äldsta bevarade prästgården i Skåne. Kyrkobyggnaden Den första kyrkan på platsen kan dateras till slutet av 1100-talet. Den revs 1875 för att ge plats åt den nya kyrkan som uppfördes mellan 1875 och 1878 efter ritningar av kyrkoarkitekt Helgo Zettervall. Den är byggd i nyromansk stil. Michael Treschow, dåvarande ägare av Karsholms gods, bekostade den nya kyrkan. Innehavaren av Karsholm var från 1648 till patronatsrättens avskaffande 1921 patronus i Österslöv. Invigningen ägde rum den 25 maj 1878 och förrättades av biskop Vilhelm Flensburg som lovprisade den nya kyrkan som han ansåg byggd i ”ädel stil, rymlig och prydlig och i alla avseenden förträfflig.” I kyrkogårdens nordöstra hörn står en smärre obelisk till minne av riksdagsmannen Sven Nilsson (1813-1877). Alla spår efter medeltidskyrkan är borta, men mellan den nuvarande kyrkan och gamla prästgården med rötter från 1600-talet har fem liggande gravhällar placerats för att markera platsen för den gamla kyrkans kor. I Karsholms slottspark finns gamla kyrkans dopfunt av granit från omkring år 1200. Inventarier Dopfunt med praktfullt lock från 1600-talet. Träplattor med bibliska bilder från 1600-talet. Altaruppsats i rundbågestil med inskrift i mittfältet. Predikstol även denna i rundbågestil med heliga gestalter i speglarna. Öppen bänkinredning. Orgel 1879 byggde Daniel Köhne, Köpenhamn en orgel med 9 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1958 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel. Tryckta källor Kyrkorivningar och kyrkobyggen i Skåne 1812-1912 av Siegrun Fernlund 1982. Bröderna Ekstrand Tryckeri AB Lund. Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 454. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Vidare läsning Bodin, Anders (2017). Helgo Zettervalls arkitektur : vol. 2 Kyrkor. Stockholm: Carlsson. sid. 290-293. Libris 20846731 Externa länkar Skåne.com Åsbo Släkt- och Folklivsforskare Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Österslövs kyrka.
Östersund-Optand flygfält

Östersund-Optand flygfält (IATA: –, ICAO: ESNM), är ett privatägt flygfält beläget cirka nio kilometer sydost om Östersund. Historia I 1936 års försvarsbeslut konstaterades att landets då till antalet sju flygflottiljer var för sårbara, och möjligheten till att bygga kompletterande "Främre baser" skulle utredas. Detta var början på historien om "Fält 26" i Optand, vilket uppfördes mellan åren 1939 och 1943. Ända sedan början av 1940-talet och fram in på 2000-talet användes flygfältet av Flygvapnet för övningar. Flygfältet byggdes som en "Främre bas" för Jämtlands flygflottilj (F 4), där tanken var att flygplanen skulle mellanlanda för tankning och ombeväpning (det vill säga laddas). Flygfältet planerades och uppfördes så att det skulle vara mycket svårt att upptäckas från luften. Man försökte efterlikna åkermark genom att planera in ytor med grödor som skulle skördas, man till och med byggde falska vedtravar för att efterlikna åkermark. Runt området finns cirka 10 hangarer kvar i originalskick samt 15 skyddsvärn. En stor underjordisk vattendamm finns i närheten av flygfältet. År 2004 beslutades en avveckling av Jämtlands flygflottilj (F 4), och därmed kom all militär användning av Optands flygfält att upphöra. Idag ägs Optands Flygplats av Östersunds flygklubb, som är huvudman för fältet och ansvarar för verksamheten. Flygfältet används numera av privatflygplan. På fältet finns också Östersunds Segelflygklubb, Östersunds Fallskärmsklubb samt Östersunds Modellflygklubb. Sedan 1994 finns här också Jämtlands flyg- och lottamuseum och senare även Teknikland. Den 6 augusti 2004 inträffade en olycka där fyra fallskärmshoppare omkom. Se även Åre Östersund Airport Jämtlands flygflottilj Hallvikens flygfält Referenser Noter Webbkällor https://web.archive.org/web/20070927110309/http://www.fortv.se/upload/Fortv_Rapport_2006.2.pdf https://web.archive.org/web/20070823185334/http://www.brunflohembygd.com/opeoptandsida.htm http://www.ofsk.net Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Östersund-Optand flygfält. Östersund – Optand Flygplats
Östersunds gamla kyrka

Östersunds gamla kyrka eller Gamla kyrkan är en kyrkobyggnad som ligger i stadsdelen Staden i centrala Östersund, ungefär 800 meter norr om Stora kyrkan. Kyrkan tillhör Östersunds församling i Härnösands stift. Kyrkobyggnaden En provisorisk gudstjänstlokal togs i bruk på långfredagen 1794. Ritningar till en träkyrka fastslogs 1833. 1834 påbörjades bygget och 1839 togs kyrkan i bruk. Invigningen ägde rum nyårsdagen 1846. Kyrkan var från början inte uppvärmd. Det installerades inte förrän 1878. År 1890 installerades elektriskt ljus. Kyrkan har en stomme av trä och reveterade ytterväggar som målats i gult. Inventarier En altartavla från den provisoriska kyrkolokalen hänger på norra väggen. Tavlan har motivet Jesus på korset och är en kopia av en tavla från 1600-talet. Den donerade av Samuel Perman som skulle bli en av stadens ordningsmän bland andra befattningar i Östersunds tidiga historia. Från tidigare gudstjänstlokal finns även en psalmtavla som troligen är skuren på 1790-talet. Orglar Första orgeln invigdes 1849. Den omdisponerades 1888 och ersattes därefter med en ny orgel av Åkerman & Lund 1928. Orgeln hade följande disposition: 1976 byggde Hammarbergs Orgelbyggeri AB en ny orgelmed viss återanvändning av äldre pipmaterial. Kyrkklockor Kyrkan fick sina två klockor 1851. Storklockan har tonen g, och lillklockan är stämd i h. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 623. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Svenska kyrkan i Östersund Härnösands Stifts Herdaminne av L. Bygdén Noter
Östersundshem

Östersundshem AB är ett kommunalägt bostadsbolag i Östersunds kommun med drygt 3600 lägenheter och 420 lokaler/förråd. Bolaget omsätter ungefär 983 miljoner kronor och har ett 60-tal anställda. Inom Östersundshems förvaltning finns hyreslägenheter, trygghetsboende, bonusboende (seniorboende), studentboende och lokaler/förråd. Detta inom främst Östersund och Frösön, men även i Lit, Häggenås, Brunflo, Fåker och Tandsbyn. Östersundshem ägs till 100 % av Östersunds Rådhus Aktiebolag, som i sin tur är helägt av Östersunds kommun. Östersundshem har 42 anställda inom områdena ledning, förvaltning, kundservice och ekonomi. Under 2018 framkom misstänkta ekonomiska oegentligheter kring Östersundshem och deras tidigare vd Daniel Kindberg. Åklagaren i fallet menade att Kindberg var spindeln i nätet när miljonbelopp, med hjälp av falska fakturor, slussades från Östersundshem och Peab via ett transportföretag i Sollefteå till Östersunds FK. Kindberg och tre andra personer dömdes den 23 juni 2022 i tingsrätten för grovt bokföringsbrott, något som har överklagats. Referenser Östersundshem på allabolag.se Externa länkar Officiell webbplats
Österunda kyrka

Österunda kyrka är en kyrkobyggnad i Uppsala stift som tillhör Fjärdhundra församling. Före församlingssammanslagningen 2006 ingick kyrkan i Österunda församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan består av ett rektangulärt långhus med rakt avslutat korparti, en sakristia i norr och ett vapenhus i söder. Den vitputsade kyrkan är huvudsakligen byggd av natursten. Yttertaken utgörs av sadeltak, förutom sakristian som täcks av ett pulpettak. Ingång till kyrkorummet sker via vapenhuset samt direkt från västgaveln. Historik Kyrkan uppfördes troligen under senare delen av 1200-talet eller under 1300-talets början. Den bestod då av långhus, kor och sakristia. Eventuellt har sakristian tillkommit något senare. Långhus och kor hade ursprungligen höga tunnvalv av trä, som vid 1400-talets slut ersattes av tre stjärnvalv i tegel. Vapenhuset tillkom antagligen några decennier tidigare. De största förändringarna av exteriören sedan senmedeltiden skedde under 1700-talet. På 1750-talet förstorades fönstren. Det nuvarande taket härrör från reparationsarbeten 1781, gavlarna var ursprungligen högre och spetsigare. Vid samma tillfälle togs en ny portal upp i västgaveln. Vapenhusets blinderingar frilades vid en omfattande restaurering 1961 - 1962 under ledning av arkitekten C. O. Deurell. Restaureringen omfattade bland annat omgestaltning av västpartiet under läktaren, nytt golv och nya bänkar. Vidare togs kalkmålningarna från 1400-talet fram så långt det var möjligt. Målningarna består av två lager, ett äldre och ett yngre. Hela kyrkan var en gång dekorerad, men nu återstår bara fragment. Bland dessa finns en unik svit med bilder ur S:t Henriks legend. Inventarier Dopfunten av kalksten är från mitten av 1200-talet. Cuppan är ursprunglig medan foten tillverkades 1964. Predikstolen från 1755 är en privat gåva till kyrkan. En gåva av Johan Daniel Kusell och hans maka Anna Christina Hermodia på Mjölkebo gård. Dess korg har en skuren och förgylld relief som skildrar Kristi förklaring. Ett medeltida sakramentsskåp står i sakristian. Orgel 1815 byggde Anders Svanström, Strängnäs en orgel. 1844 byggde Pehr Gullbergson, Lillkyrka en mekanisk orgel med slejflådor. Tonomfånget är 54/27 (ursprungligen 51/18). Orgeln renoverades 1962 av Gustaf Hagström Orgelverkstad AB, Härnösand. Fasaden är från 1844. Omgivning Nordväst om kyrkan, utanför kyrkogårdsmuren, står en klockstapel, uppförd 1765 av verkmästaren Strandberg från Sala. Invid kyrkan ligger en före detta klockargård från 1800-talets första hälft. Källor och information Litteratur Våra kyrkor, sidan 44, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Vägvisare till kyrkorna i Uppsala län, sidorna 189 - 190, Karin Blent (redaktör), Länsstyrelsen i Uppsala län, 1997, ISBN 91-85618-54-3 Internet Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Noter Externa länkar Officiell webbplats för Fjärdhundra församling Wikimedia Commons har media som rör Österunda kyrka.
Östervallskogs kyrka

Östervallskogs kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Östervallskogs församling i Karlstads stift. Kyrkan ligger i Östervallskog, omkring en kilometer från norska gränsen. Kyrkobyggnaden Första kyrkan på platsen var troligen uppförd på 1300-talet. En senare träkyrka uppfördes 1639, flyttades 1821 längre åt söder och revs 1868. Åren 1862-1868 uppfördes en stor träkyrka efter ritningar av arkitekt Johan Adolf Hawerman. Kyrkan brann ned 1983. Nuvarande träkyrka uppfördes 1984-1985 efter ritningar av arkitekt Janne Feldt. 22 december invigdes kyrkan av biskop Sven Ingebrand. Kyrkan består av rektangulärt långhus med rakt avslutat kor i öster och kyrktorn i väster. Ytterväggarna är klädda med vitmålad locklistpanel. Taket är belagt med tvåkupigt, svart betongtegel. Inventarier En dopfunt av sandsten är från 1200-talet och skadades när förra kyrkan brann. Nattvardskärl, oblatask och oblatjärn är från 1700-talet och räddades när gamla kyrkan brann. I korets norra del står dopfunten av lackerad furu. Tillhörande dopskål av mässing är tillverkad av firma Lars Holmström, Arvika. Predikstolen av lackerad furu står på en liten sockel i korets norra del. Orgel Innan 1963 användes ett harmonium. 1963 byggdes en orgel av Frede Aagaard som hade 13 stämmor. Den förstördes när kyrkan brann 1983. Orgeln med tio stämmor och två manualer är tillverkad 1988 av Mårtenssons orgelfabrik i Lund. Orgeln är byggd av lackerad fura och står i korets södra sida. Den är mekanisk och har en cymbelstjärna. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 579. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Kyrkor i Karlstads stift Del II, Utgiven av Värmlands Museum och Karlstads stift, 2008, ISBN 91-85224-72-3 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Länsstyrelsen Värmland