NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Cirkus, Linköping

Cirkus i Linköping är en före detta cirkusbyggnad på Platensgatan 29, invigd 1912. Två enklare nöjesetablissemang uppfördes för kortare perioder i 1800-talets Linköping – en enkel träbyggnad vid krögaren A P Anderssons servering vid Stångån, riven 1884 och ersatt av en byggmästares nöjesbyggnad i trä vid Järnvägsparken, med plats för 600 åskådare, under senare delen av 1880-talet. I likhet med de andra kvarvarande svenska cirkusbyggnaderna – Cirkus i Stockholm, Cirkus i Göteborg och Hippodromen i Malmö – byggdes sedan i Linköping en större byggnad i rött tegel med glaskupol för att hysa gästande cirkussällskaps föreställningar och andra evenemang. Bakom bygget stod E G:son Allard, Carl Andersson, A E Torell och byggmästaren Erik Andersson. Arkitekt var Nils Meijer. Byggnaden invigdes 27 september 1912 med en galaföreställning av Cirkus Orlando, inkluderande bland annat fem lejon, en kungstiger och ett dussin hästar. I bottenplanet öppnades ett Cirkus-café, som ännu finns kvar. Bland ett varierat utbud kan även noteras ett tal av blivande statsministern Per-Albin Hansson i byggnaden år 1918. År 1927 ändrades inriktningen, den ursprungliga publikläktaren revs och ett nytt mellangolv byggdes med ny publikläktare i lokalen på övre plan, där olika nöjesevenemang, boxningsgalor, frikyrkliga väckelsemöteskampanjer med mera arrangerades. I bottenplanet inrymdes ett garage för den framväxande bilismen, vilket bidrog till att byggnaden också kom att omtalas som Cirkusgaraget. År 1959 upphörde nöjesverksamheten och byggnaden övertogs av Forslunds bilfirma och blev bilhall. Efter en livlig debatt i början av 1980-talet gjordes nya ombyggnader till dagens kontorslokaler. Byggnadens exteriör är dock i stort sett oförändrad. Källor Östgöta Correspondenten 3 maj 2007, "När cirkusen kom till stan" Kulturarv Östergötland 2014, "Cirkus i Linköping" Litteratur 116 hus i Linköping, av Gunnar Elfström, Futurum 2001, ISBN 9187722372
Partille Arena

Partille Arena er en indendørs multiarena i Partille, Sverige, med plads til 4.000 tilskuere til håndboldkampe. Arenaen er hjemmebane for klubben IK Sävehof, de har både deres herre- og damehold i landets bedste række. Arenaen blev indviet i 16. september 2016. Meningen med den nye arena, var at erstatte den tidligere Partillebohallen, der også blev revet ned i April 2017. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Partille Arena

Die Partille Arena ist eine Multifunktionsarena in der schwedischen Stadt Partille. Seit der Eröffnung ist die Halle Heimstätte des Handballclubs IK Sävehof. Geschichte Nach dem Beschluss des Stadtrates im November 2012 eine neue Arena in der Stadt zu errichten, begannen die Bauarbeiten der Arena am 5. Dezember 2013. Im Sommer 2016 wurden diese dann abgeschlossen. Die Eröffnung fand am 16. September 2016 statt. Seither ist die Arena Heimat des Handballclubs IK Sävehof. Die alte Heimstätte des Clubs, die Partillebohallen, wurde im April 2017 abgerissen. Die neue Arena ersetzt zudem die Partillebohallen als Veranstaltungsort für Konzerte. Nutzung und Veranstaltungen Die Arena umfasst insgesamt zwei Hallen, eine Kegelbahn, ein Fitnessstudio und ein großes Restaurant. Auch als Sporthalle der Schulen in Partille wird die Arena genutzt. 2019 fand dort der zweite Eurovision Choir statt. Weblinks Offizielle Website (schwedisch) Einzelnachweise
Partille Arena

Partille Arena is a multi-purpose indoor arena that was inaugurated in September 2016. The arena holds 5,500 people during concerts and 4,000 during sporting events. The arena also holds a gym, bowling alley, restaurant and conference rooms. Events and tenants Since the arena's inauguration, it has hosted a number of events, such as P3 Guld, Sweden's biggest music awards. In 2018, a new audience record was set when Bryan Adams played in front of 5,503 people. According to Partille Arenas official Facebook page, the record was broken once more on September 9, 2023, when Power Metal bands Helloween and HammerFall played for an audience of 5604. The event management is operated by the municipality of Partille and the arena holds a number of tenants, one of which is IK Sävehof, a handball club from Partille. IK Sävehof is one of the biggest handball clubs in the world and has both a women's and men's team in the highest respective leagues in Sweden. o See also List of indoor arenas in Sweden References External links Official website (in Swedish)
Partille Arena

Partille Arena – wielofunkcyjna hala sportowa w Partille w Szwecji. Najbardziej znanym najemcą jest klub piłki ręcznej IK Sävehof. Oprócz Piłki Ręcznej często odbywają się tu również koncerty. Linki zewnętrzne Szwedzka Strona Gminy o Arenie Strona Strona Areny Przypisy
Partille Arena

Partille Arena är en multiarena i Partille, strax utanför Göteborg. Arenan invigdes 16 september 2016, tre år efter byggstarten 5 december 2013. Sedan öppningen har arenan hållit en rad evenemang, bland annat har Sveriges Radio anordnat P3 Guldgalan 2017, 2018, 2019 och 2020 i Partille Arena. I april 2018 satte man ett nytt publikrekord när Bryan Adams spelade inför 5 503 personer. Handbollsklubben IK Sävehofs dam- och herrlag har Partille Arena som hemmaarena. Efter invigningen i september 2016 ersatte Partille arena Partillebohallen, som slutligen revs i april 2017. Referenser Externa länkar Officiell webbplats
Pilgrimskapellet, Järfälla

Pilgrimskapellet är en kyrkobyggnad på Görvälns griftegård i Järfälla kommun, Stockholms län, som tillhör Järfälla församling i Stockholms stift. Pilgrimskapellet och Görvälns griftegård är båda ritade av landskapsarkitekten Per Friberg (1920-2014) och är hela Järfällas begravningsplats. Området där Görvälns griftegård ligger var tidigare åkermark och ett skogbeklätt bergsparti. Gravplatserna finns såväl i de öppna markerna som i skogsmark. Griftegården innehåller bland annat en 300 meter lång vattenväg med 11 vattenfall, som går ner till den stora spegeldammen. Kyrkobyggnaden Kapellet invigdes 1977 av biskop Ingmar Ström och är en lokal för begravningsceremonier utan religiösa symboler. Pilgrimskapellet är, som ovan nämnts, uppfört efter ritningar av arkitekt Per Friberg, som också ritade griftegården, som tillkom 1973. Ceremonilokalens väggar har dekorerats med målningar av Pär Andersson. Under år 2010 byggdes kapellet ut med ett rum för minnesstunder in under ett av de utskjutande taken, likt en inglasad veranda. Mot fältet i väster har det nya rummet fått en glasvägg, men rummet har behållit den gamla ytterväggen. Rummet kan ha en sittning för upp till 45 personer. Kapellet och griftegården är sedan 1996 skyddat enligt 4 kapitlet i kulturminneslagen. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Pilgrimskapellet, Järfälla. Pilgrimskapellet utbyggt. Görvälns griftegård.
Ringstrandska villan

Ringstrandska villan, även kallad Druidgården, är en träbyggnad i centrala Umeå ritad av Gustaf Lindgren. Byggnaden uppfördes 1899 som första granne bredvid länsresidenset, i korsningen Döbelnsgatan–Storgatan, snett emot Döbelns park. Villan klassas som byggnadsminne sedan 25 juni 1970. Jägmästare Nils Gustaf Ringstrand, nyanställd skogschef för Mo och Domsjö AB med stationering i Umeå, behövde en ståndsmässig bostad och vände sig till arkitekten Kasper Salin som hade ritat skogsbolagets arbetarbostäder på Norrbyskär i en stil som Ringstrand fann tilltalande. Villan kom dock att uppföras efter ritningar av Salins kollega Gustaf Lindgren - en på sin tid mycket namnkunnig Stockholmsarkitekt. Betecknande för byggnadsstilen är de höga taken och de många gavlarna och takfallen. En paragraf i stadens byggnadsordning tillät inte så hög takresning i förhållande till husbredden, men byggnadslov beviljades på dispens av landshövdingeämbetet den 27 februari 1899. Villan övertogs sedan av skogsbolaget som 1907 inredde kontor i en tillbyggnad till gårdshuset ritad av Gustaf Hermansson. På 1910-talet var där två rum upplåtna för Umeå stads första scoutförening. Stilen är nationalromantisk med tidstypisk fjällpanel, branta tak och en oregelbunden pittoresk sammansättning. Fasaden har en livlig karaktär med stora takfönster mot väster samt ett tornformat parti i gathörnet. Ringstrandska visar även på 1890-talets intresse för den fornnordiska arkitekturen med gavelrösten i spån och vindskidor med djur- och växtmotiv i trärelief. Huvudbyggnadens exteriör är måttligt förändrad. Invändigt visar bottenvåningen bäst byggnadens ursprungliga inredning och rumsplan. Efter flyttningen av trapphuset 1948–49 och andra ombyggnader har övervåningens rumsindelning förändrats. Även gårdsbyggnaderna, som ger gården dess fina slutna karaktär, har väl bevarat sina ursprungliga drag. Den äldsta östra delen innehöll förutom stallar, vagnbod och förråd även bostad åt kusken. När Ringstrand 1909 lämnade Umeå för att bosätta sig på Lidingö, flyttade nästa skogschef, Thorsten Hellström – förebild för träpatron Robert Sulliwan i Lars Widdings roman Pigan och härligheten från 1978 – in med familj och tjänstefolk. Bland de senare fanns Sigrid Holmström, då jungfru men långt senare restaurangchef på Sävargården, som lånat drag till romanens piga Ida Kristina. Den nye förvaltaren Thorsten Hellström förknippas inte bara med sitt intresse för teater, arbetet för Västerbottens läns hembygdsförening och skapandet av friluftsmuseet Gammlia, utan även med musik. Hans hustru Gerda var syster till Wilhelm Peterson-Berger, som under sina besök i Umeå ofta gästade familjen och trakterade husets flygel. I modern tid 1969 köptes huset av Druidgården i Umeå AB, och kallas därför i folkmun ofta "Druidgården". Den 2 januari 2017 startade en brand i gårdshuset som sedan spred sig till Vattenfalls intilliggande kontorsbyggnad. Båda byggnaderna skadades kraftigt men villan klarade sig utan skador. Fler bilder Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ringstrandska villan.
Minnesbyggnaden på Braheholmen

"Ebba Brahes paviljong" hänvisar hit. Ej att förväxla med Ebba Brahes lusthus. Minnesbyggnaden på Braheholmen, även Ebba Brahes paviljong, är en byggnad på Braheholmen i Fläcksjön, Sala kommun i anslutning till Axholms gård. Paviljongen uppfördes 1807–1808 och är byggnadsminne sedan 2016-02-22. Historik Braheholmen ingick ursprungligen i godskomplexet Rörbo som under 1500-talet tillhörde familjen Brahe. År 1598 lät Magnus Brahe bygga en större stenbyggnad på ön, som vid denna tid benämndes Axholmen. Byggnaden uppfördes i två våningar med vind, taktorn, spiror och koppartak och fick namnet Axholms slott. Enligt arkivuppgifter var byggnaden kringbyggd av ett flertal byggnader, däribland glashus, smedja och borggårdshus. Kring slottet lär även ha funnits vackra trädgårdsanläggningar. Ätten Brahe ägde flera järnbruk i länet såsom Bockhammar, Hörnsjöfors och Svanå. När Magnus Brahe dog år 1633 gick Axholmen i arv till hans dotter Ebba Brahe. Ebba Brahe testamenterade i sin tur egendomen till sin son Pontus de la Gardie. I början av 1700-talet övergavs slottet på Axholmen till förmån för en ny huvudbyggnad på fastlandet, nuvarande Axholms gård, och slottet på holmen förföll. Vid mitten av 1700-talet brann slottet på Braheholmen och i slutet av 1700-talet fanns endast grunden kvar. Under tidigt 1800-tal övergick Axholms gård i familjen Posses ägo. Troligtvis var det den dåvarande ägaren hovmarskalk greve Knut Posse, som år 1807-1808 lät uppföra den nuvarande byggnaden på ön som ett minne över Axholms slott. Det var även då tavlorna interiört tillkom, föreställande motiv från den rika flora av sägner som omger Ebba Brahe och Axholms slott. Byggnaden Byggnaden står på en platå som förmodligen utgörs av grundrester från det tidigare slottet. Minnesbyggnaden utformades som en förenklad miniatyr av det ursprungliga slottet och enligt traditionen ska en del av byggnadsmaterialet från slottsruinen ha återanvänts då minnesbyggnaden uppfördes. Braheholmen var i familjen Posses ägo fram till slutet av 1800-talet då först Svanå bruk och sedan Surahammars bruk förvärvade holmen. I början av 1900-talet, då holmen ägdes av godsägare V-G Lundkvist, hade målningarna i minnesbyggnaden flyttats till Sura ödekyrka. År 1914 skänkte V-G Lundkvist Braheholmen till nuvarande ägarna Fläckebo församling (numera Västerfärnebo-Fläckebo församling). Enligt gåvobrevet villkorades donationen med att holmen med tillhörande byggnad skulle vårdas och bevaras till eftervärlden och att tavlorna skulle återbördas till sin ursprungliga plats, vilket också skedde. Den minnessten som restes över gåvan finns ännu att beskåda på holmen. Referenser Fotnoter Wikimedia Commons har media som rör Minnesbyggnaden på Braheholmen.
Ättekullakyrkan

Ättekullakyrkan var en kyrkobyggnad i stadsdelen Ättekulla i Helsingborg som invigdes 1999. Den tillhörde Raus församling i Lunds stift. Kyrkan togs ur bruk den 1 maj 2016 och lokalerna togs över av den närliggande Ättekullaskolan. Kyrkobyggnaden I mitten av 1980-talet uppfördes en församlingsgård i området Ättekulla, ritad av Arkitektlaget i Helsingborg. Församlingssalen i denna byggnad invigdes som kyrkorum 1999. Ett klocktorn från den avsakraliserade Stenbockskyrkan flyttades hit 2009. Klockorna var gjutna av M & E Ohlssons klockgjuteri i Ystad. Storklockan kom från Stenbockskyrkan och lillklockan från Ringstorpskyrkan, gjutna 1953 respektive 1968. Altaret (1999) var av furu, altartavlan en akvarell av Berit Pålsson, dopfunten en saltglaserad keramikskål från Wallåkra keramikfabrik i Vallåkra. Även altarljusstakar och altarvas var av Wallåkrakeramik. Orgeln var byggd av Starup & Søn Orgelbyggare i Köpenhamn. Kyrkan togs ur bruk den 1 maj 2016 och lokalerna togs över av den närliggande Ättekullaskolan. Referenser Noter
Lumshedens kapell

Lumshedens kapell ligger i Lumsheden i Falu kommun, på gränsen mellan Dalarna och Gästrikland. Kapellet hör till Svärdsjö-Envikens pastorat. Kapellet Lumshedens kapell byggdes troligen omkring år 1926 tillsammans med den intilliggande fristående klockstapeln. Då användes kapellet endast som begravningskapell, men sedan början av 2000-talet används kapellet även för gudstjänster. Kapellet består av ett långhus med östvästlig orientering och har ingång vid västra kortsidan. Referenser
Sankt Sigfrids kapell, Växjö

Sankt Sigfrids kapell är en kyrkobyggnad i Växjö stift och ingår i Växjö stads- och domkyrkoförsamling.Den är belägen i anslutning till Sankt Sigfrids folkhögskola. Kyrkobyggnaden Kapellet var ursprungligen ett sädesmagasin. Det byggdes om till kapell 1955 efter ritningar av professor Erik Lundberg.Invigningen ägde rum den 18 december 1955. Kapellet är byggt i liggande timmer och utvändigt klädd med stående locklistpanel. Taket är täckt med rött lertegel. Norr om kapellet är en fristående klockstapel belägen. Den är uppförd 1948 av Sankt Sigfrids folkhögskolas elever. Interiören Kyrkorummet som är rektangulärt har bara timmerväggar. Innertaket är rödmålat med markerad takstol i blå nyans. Bänkinredningen är öppen. Korväggen pryds av ett stort kors. Dopfunten är ett verk av konstnär Erik Sand 1957. Den är formad ur en lindstubbe och har en oval kuppa av hamrad koppar. Orgeln är byggd 1957 av Hammarbergs orgelbyggeri. Sveriges Radios julotta år 2023 sändes från kapellet. Bildgalleri Referenser Källor Heidi Vassi (1998). Kyrkobyggnader i Kronobergs län. Växjö: Länsstyrelsen i Kronobergs län. sid. 156-157. ISBN 91-89285-00-X Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 295. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Orglar i Växjö Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sankt Sigfrids kapell, Växjö.
Allhelgonakyrkan, Malmberget

Allhelgonakyrkan är belägen på Masgatan i Finnstan i Malmberget, i Gällivare församling och var före 2022 den enda inom Malmbergets församling. Kyrkan var tänkt att inom Samhällsomvandlingen av Malmberget flyttas till Koskullskulle senast år 2024. Av ekonomiska skäl har församlingen begärt rivningstillstånd av kyrkan, vilket 2025 nekades av Högsta förvaltningsdomstolen. Historik Kyrkan invigdes på Alla helgons dag, den 5 november 1944, och ersatte det tidigare gruvkapellet. Uppförandet av kyrkan bekostades av LKAB och arkitekt var Hakon Ahlberg. Ursprungligen stod kyrkan mitt i samhället, men flyttades på grund av rasrisk 1974 till sin nuvarande plats. Nyinvigningen ägde rum den 22 december samma år. Kyrkobyggnaden är gjord i sten med tak av spån. Altartavlan tillverkades av Helge Thiis och Odd Hilt. Altartavlan och krucifixet är tillverkade av Oscar Thunholm och målade av Alfred Nilsson. De tre stora glasfönstren vid koret är komponerade av Einar Forseth. Tre medaljonger vid fönstren föreställer Pehr Högström, Lars Levi Læstadius och Johan Raattamaa. Orgel 1944 bygger Åkerman & Lunds Nya Orgelfabriks AB, Sundbybergs stad en orgel med 25 stämmor, två manualer och pedal. 1968 bygger Grönlunds Orgelbyggeri, Gammelstad en orgel med 27 stämmor, tre manualer och pedal. Den nuvarande orgeln är byggd 1976 av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad och är en mekanisk orgel. Kororgel Kororgeln är byggd 1980 byggd av Nels Munck Mogensen i Hovmantorp. Källor Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Referenser
Heliga korsets kapell, Motala

Heliga korsets kapell är en kyrkobyggnad i Motala i Linköpings stift, uppförd 1956 efter ritningar av Kurt von Schmalensee. Kapellet tillhör Motala församling. Orgel Orgeln är byggd 1956 av A. Magnussons Orgelbyggeri, Göteborg. Orgeln är elektrisk. Referenser
Korsbäckamöllan

Korsbäckamöllan, eller sedan 1869 Odarslövs mölla, är förmodligen Skånes äldsta väderkvarn. Den ligger i Lunds kommun och är av typ stubbkvarn. Den sägs vara byggd 1647, men har inte varit i reguljär drift sedan 1950. I samband med byggandet av ESS och Science Village i Lund renoverades kvarnen under 2016 och 2017. Den står vid spårvägsändhållplatsen ESS. I den renoverade kvarnen kan vingarna snurra, medan kvarnhuset står i ett fast läge. Kvarnen har också kallats Nordströms mölla, då den ägdes av medlemmar av släkten Nordström, innan den flyttades från Hviderup till Odarslöv 1869. Källor Noter
Munksjötornet

Munksjötornet är en kontorsbyggnad vid västra stranden av Munksjön i Jönköping. Byggnaden är 16+1 våningar hög och därmed den högsta i Jönköping på 65 meter. Fastighetsbeteckningen är "Marinen 1", och ytan på byggnaden är 8 500 kvm. Byggnaden är ritad av arkitektfirman Yellon, och har byggts av fastighetsbolaget Tolust, som till hälften är ägt av fastighetsbolaget Lustgården. Byggnaden stod klar i december 2015. Källor Noter
Jäkkviks kapell

Jäkkviks kapell är en kyrkobyggnad i Jäkkvik i Luleå stift. Kapellet tillhör Arjeplogs församling. Kyrkobyggnaden Kapellet är en salkyrka med ingång och vapenhus i södra långsidan samt tillbyggd sakristia bakom altaret vid norra långsidan. Timmerstommen kläddes med panel 1897. Byggnaden har sadeltak med en takryttare. Inventarier Predikstolen snidades 1877. Nuvarande inredning och målning tillkom 1897. Historik Kapellet uppfördes ursprungligen 1777 i Lövmokk, knappt fyra kilometer norr om Jäkkvik, för att ersätta Silbojokks kyrka. Byggmästare var Olof Mårtensson i Sakkavare. Kapellet togs i bruk samma år. Invid kapellet uppfördes en prästkammare och en stuga för skolmästaren. Gudstjänst firades där två gånger varje sommar och i samband med detta hölls även skola för samernas barn. Skolfunktionen drogs in 1820 och från och med mitten av 1800-talet hölls bara en gudstjänst per sommar vid Lövmokk. År 1884 beskrevs kapellet såsom varande i dåligt skick. Läget ansågs då också vara opraktiskt för besökarna, som i allt större utsträckning var nybyggare, varför det föreslogs att kapellet skulle flyttas till Jäkkvik. Så skedde 1885. Galleri Källor
Alhemskyrkan

Alhemskyrkan är en kyrkobyggnad på Morön, Skellefteå. Den tillhör Sankt Olovs församling i Luleå stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1962. Den är placerad intill Skogskyrkogården och är förbunden med bygdens enda krematorium. Den används som både församlingsdelskyrka och begravningskapell. Den är rektangulär och uppförd i vitt tegel. Den har ett långt neddraget, skiffertäckt sadeltak. Invändigt är tegelväggarna vitslammadeoch taket är klätt med blålaserad träpanel. Golvet är av marmor. Kyrkan har en fristående klockstapel. Inventarier Glasfönster utförda av konstnär Torsten Nordberg 1960 föreställande de tio jungfrurna och uppståndelsemotiv Altartavla i kalkmålning av Pär Andersson 1961 Referenser Bebyggelseregistret
Hemavankyrkan

Hemavankyrkan är en kyrka i Hemavan i Tärna församling i Luleå stift. Innan kyrkobyggnaden invigdes den 1 augusti 1971 av biskopen i Luleå stift, Stig Hellsten, hade Hemavans bybor i ett och ett halvt decennium verkat för ett kapell på orten. Efter flera års arbeten och insamlingar bildades 1970 föreningen Hemavans kapellstiftelse som idag heter Stiftelsen Hemavankyrkan. Den rödmålade byggnaden är av rundlogemodell och timret kommer från Fredrika. Klockstapeln invigdes 1974. Stiftelsen och dess styrelse ansvarar för skötsel och ekonomi. Inventarier En väv som altartavla Klockan i klockstapeln har inskriptionen, Morgon mellan fjällen Lilla klockan på kyrkan har tidigare varit en så kallad gårdsklocka. Orgel Den nuvarande orgeln är byggd 1980 av Robert Gustavsson Orgelbyggeri AB, Härnösand och är en mekanisk orgel. Samtliga register är delade. Källor Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Referenser Tärna församling
Flughafen Lycksele

Der Flughafen Lycksele (schwedisch Lycksele flygplats, IATA-Code: LYC, ICAO-Code: ESNL) ist ein schwedischer Regionalflughafen. Er liegt im südlichen Lappland nahe bei Lycksele in der gleichnamigen Gemeinde, rund 700 Kilometer nördlich der schwedischen Hauptstadt Stockholm. Einziger Linienflug war die zweimal täglich eingerichtete Verbindung der Fluggesellschaft Nextjet von Arvidsjaur via Lycksele nach Stockholm/Arlanda. Die Strecke wurde am 16. Mai 2018 wegen Insolvenz von Nextjet eingestellt. Weblink Homepage (schwed.) Einzelnachweise
Aérodrome de Lycksele

L'aérodrome de Lycksele (code IATA : LYC • code OACI : ESNL) est un aéroport régional à Lycksele, dans le nord de la Suède. Situation Statistiques Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Compagnies aériennes et destinations Actualisé le 27/02/2023 Voir aussi Liens externes Site officiel Références Portail de l’aéronautique Portail de la Suède
Aeroportul Lycksele

Aeroportul Lycksele (IATA: LYC, ICAO: ESNL) este un aeroport din Comuna Lycksele, Västerbottens län, Suedia ce deservește zona Skytteanska skolan, Lycksele⁠(d)[[Skytteanska skolan, Lycksele |​]]. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 13.287 de pasageri. A fost deschis în 1968. Situat la o altitudine de 215 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Este operat de Comuna Lycksele. Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Lycksele flygplats

Lycksele flygplats (IATA: LYC, ICAO: ESNL) är en regional flygplats och belägen cirka 5 km från Lycksele centrum, mitt i Västerbottens län. Flygplatsen ägs och drivs av Lycksele Airport AB som ägs av Lycksele kommun. Driftbolaget marknadsför flygplatsen som Lycksele Airport. Flygtrafik Nextjet blev ny operatör på flygplatsen under hösten 2008, efter att Rikstrafiken vid den senaste upphandlingen (2008) tilldelade bolaget flyguppdraget att förbinda denna del av Sverige med Stockholm. Den tidigare operatören var Skyways. Den 16 maj 2018 försattes Nextjet i konkurs och ställde in alla flygningar. Trafikverket beslöt att från den 1 juli tilldela flygbolaget Amapola Flyg att trafikera linjen Lycksele-Stockholm (ARN). Amapola Flyg bytte år 2023 namn till Populair. Flygplatsen har haft följande antal passagerare: Destinationer och flygbolag Till och från Lycksele flygplats Taxi och flygtaxi (förbokas) finns. Biluthyrning finns (firmor; Avis, Hertz, Circle K samt Mabi). Parkering för egen bil finns och är gratis. Kommunhuvudorter som betjänas av Lycksele flygplats har följande vägavstånd: Bjurholm 94 km Lycksele 6 km Malå 88 km Norsjö 79 km Storuman 108 km Vindeln 81 km Åsele 92 km På flygplatsen I avgångshallen finns en informationsdisk, samt ett café och en varuautomat. Det finns även möjlighet att koppla upp sig mot internet (för egen bärbar dator). Se även Lista över flygplatser i Sverige Referenser