NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Nöbbele kyrka

Nöbbele kyrka är en kyrkobyggnad i Växjö stift. Den är församlingskyrka i Ingelstads församling. Kyrkobyggnaden Det har funnits en kyrka på platsen ända sedan 1100-talet. Den gamla kyrkan i Nöbbele utgjordes troligen av en romansk stenkyrka med klockstapel. Under 1800-talet ökade befolkningen i socknen och med det behovet av en större kyrkobyggnad. Den gamla romanska stenkyrkan dömdes ut såsom ”bristfällig och otillräcklig” år 1821. Tre år senare fattades beslut om att bygga en ny kyrka. Den nya kyrkan uppfördes på samma plats som den gamla 1826-29 efter ritning utarbetad vid Överintendentsämbetet. Ansvarig för byggnadsarbetena var byggmästare Swensson, Växjö. Invigningen ägde rum på pingstdagen 1832. Eftersom biskop Esaias Tegnér på grund av sjukdom var förhindrad att närvara förrättades invigningen av domprosten Christopher Isac Heurlin. Kyrkan är uppförd av sten, putsad och vitkalkad i empirestil. Tornet med huvudingången är orienterad i väst och kröns av en sluten lanternin med tornur. Det breda långhuset avslutas med en korvägg samt en fyrsidig sakristia i öster. Kyrkorummet av salkyrkotyp med sitt tunnvalv är relativt oförändrad med ursprunglig inredning. Nöbbele kyrka renoverades utvändigt 1991 och invändigt 1997. Inventarier Dopfunt från 1800-talet. Altartavla med motiv: "Nattvardens instiftelse". Utförd 1830 av Salomon Andersson. Predikstol rundformad rikt förgylld med ljudtak. Krucifixmed medeltida Kristusbild.Korset tillverkat 1701 av bildhuggaren M.J.Mattisson från Tegnaby. Tre Begravningsvapen i kyrkorummet. Bänkinredningen är från kyrkan tillkomst som dock på vanligt sätt moderniserats. Orgelläktare med utsvängt mittstycke prydd med lyra och flöjter. Bildgalleri Orgel Orgeln med 22 stämmor byggdes någon gång mellan 1863 och 1868 av församlingsborna Carl August Johansson i Broaryd och kantorn i Nöbbele, P. J. Holmqvist. Fasaden byggdes efter ritningar från Överintendentsämbetet. Orgelverket ersattes 1915 med ett nytt av byggt av Emil Wirell. Det renoverades och omdisponerades 1969 av J. Künkels Orgelverkstad. Orgeln är pneumatisk och har fasta kombinationer. Registersvällare finns. Kororgel En kororgel anskaffades 1980, tillverkad av Västbo Orgelbyggeri. Orgeln är mekanisk. Referenser Noter Tryckta källor Kyrkobyggnader 1760-1860 Del 2 Småland och Öland. Utgiven av Riksantikvarieämbetet och Kungl. Vitterhets historie och antikvitets akademin. Förlag: Almqvist & Wiksell International, Stockholm 1993 ISBN 91-7192-821-9 Orgelbyggaren i Broaryd, Häfte, 2007, Bernt Gustafson, Nöbbele Hembygdsförening Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 310. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Heidi Vassi (1998). Kyrkobyggnader i Kronobergs län. Växjö: Länsstyrelsen i Kronobergs län. ISBN 91-89285-00-X Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Nöbbele kyrka.
Nödinge Church

Nödinge Church (Swedish: Nödinge kyrka) is a church in Nödinge-Nol in Västergötland, Sweden, about 2 miles (3.2 km) north of Gothenburg. The current church was built in 1727, replacing an older Romanesque church from the 12th or 13th century. The church has a fine baroque interior, with ceiling paintings by master painter Alexander Fox added in 1734. The pulpit was added in 1741 by the sculptor Johan Petter Weber. It underwent extensive renovation in 1981-1982. The church has been used, among other things, for the filming of the 2013 movie The Anderssons Hit the Road. References External links Media related to Nödinge kyrka at Wikimedia Commons
Nösnäsgymnasiet

Nösnäsgymnasiet är en kommunal gymnasieskola i Stenungsund med drygt 1350 elever och 160 lärare. Skolan byggdes 1976 och invigdes 1977. Tillbyggnad har skett i flera etapper. Sommaren 1996 bytte skolan namn från "Nösnässkolan" till "Nösnäsgymnasiet", men det gamla namnet finns fortfarande kvar på busshållplatser och kommunal infrastruktur. Vintern 2012 byggdes en ny huvudentré. Eleverna kommer företrädesvis från STO-regionen: Stenungssund, Tjörn och Orust. Men även från vissa andra skolor såklart. Skolan har 5 högskoleförberedande program, 8 yrkesprogram, introduktionsprogram, lärlingsutbildning och gymnasiesärskola. Här finns både yrkesprogram med anpassade lokaler och högskoleförberedande program. Skolan är certifierad som Teknikcollege och har inriktningar inom data, teknik och media. Skolans Vård- och omsorgsprogram är också en del av Vård och Omsorgscollege Göteborgsregionen. Nösnäsgymnasiet har i många år bedrivit idrottsgymnasium på elitnivå och erbjuder nu fotboll, ishockey, simning och konståkning. Nösnäsgymnasiet har även en aktiv elevkår som årligen arrangerar diverse aktiviteter åt eleverna på skolan. Referenser Externa länkar Nosnäsgymnasiets webbplats
Nötholmen (Dalälven)

Nötholmen est une île de la Suède située dans le comté de Dalécarlie. Description Il s'agit d'une île inhabitée d'une superficie de 5 hectares située entre les villages de Backa (sv) à l'ouest, et de Rensbo à l'est. Le nom de l'île est composé des mots suédois nöt, qui peut avoir plusieurs sens (« bétail, bœuf, taureau, bête, idiot, etc. »), et holme (« île, îlot »). Articles connexes Liste des îles de Suède Portail de la Suède Portail des îles
Nötholmen (ö i Dalälven)

Nötholmen är en liten ö nära orten Grådö i Hedemora kommun, Dalarnas län. Ön ligger i Dalälven, gränsande till sjön Hovran. Den mäter ca 500 x 100 meter och är huvudsakligen beklädd med lövskog, med inslag av gran. På ön har semesterhemsföreningen Viljan byggt upp sex stugor. Namnet Nötholmen kommer av att ön tidigare användes för kobete (nötkreatur). På försommaren kontaktade man de ansvariga för kraftverksdammen uppströms, i Stora Skedvi och bad dem stänga av vattentillförseln. Därefter blev vattenståndet så pass lågt att korna kunde vada över till de olika sommarbetesöarna, av vilken Nötholmen var en. Därefter kunde vattnet släppas på igen. På hösten upprepades proceduren, så att djuren kunde ta sig tillbaka.
Nöttja kyrka

Nöttja kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Södra Ljunga församling i Växjö stift. Kyrkan ligger i kyrkbyn i Nöttja socken, Ljungby kommun. Omkring hundra meter öster om kyrkan flyter Bolmån förbi. Kyrkobyggnaden Föregående kyrkobyggnad var en stavkyrka vars trärester återfanns vid en restaurering av nuvarande kyrka. Trävirke från gamla kyrkan, förvarat på Smålands museum i Växjö, är daterat dendrokronologiskt till år 1146. Nuvarande stenkyrka uppfördes troligen på 1200-talet. Kyrkan består av långhus med smalare kor i öster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia som tillkom 1865. Kyrkorummets väggar har draperimålningar utförda 1767 av häradsmålaren Anders Hellgren. På 1800-talet övermålades draperimålningarna, men togs fram igen på 1900-talet. Vid restaureringen av målningarna upptäcktes äldre målningsfragment. Dessa målningarna på korets norra vägg dateras till 1300-talet. Söder om kyrkan finns en fristående klockstapel av trä som är uppförd på 1600-talet.Den är av öppen klockbockstyp och försedd med en hjälmformad huv med en spira. I stapeln hänger två kyrkklockor. Inventarier Dopfunten är tillverkad på 1200-talet. Ett krucifix är från 1300-talet. En skulptur föreställande nådastolen daterad till 1500-talet. Nuvarande altarring tillkom vid en restaurering 1947. Sluten bänkinredning. Orgelläktare Orgel 1855 köptes en orgel från Vrå kyrka, byggd av Johan Magnus Blomqvist med 5 1/2 stämmor. Såldes 1932 och sattes upp i Söndrums prästgård och senare i Brämhults kyrka och 1991 återbördat till Nöttja kyrka. 1932 byggdes ett orgelverk av John Grönvall Orgelbyggeri, Lilla Edet. Orgelfasade är från 1855 års orgel. Orgeln är pneumatisk. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 362. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Heidi Vassi (1998). Kyrkobyggnader i Kronobergs län. Växjö: Länsstyrelsen i Kronobergs län. sid. 146-147. ISBN 91-89285-00-X Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Medeltidskyrkor i Kronobergs län Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910617F4 Dopfunt Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910617M1 Kalkmålningar Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910617S5 Krucifix Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910617S6 Skulptur-Nådastolen Wikimedia Commons har media som rör Nöttja kyrka.
Obbola kyrka

Obbola kyrka ligger mitt mellan den gamla bydelen och den nyare industridelen av Obbola samhälle i Umeå kommun. Den tillhör Holmsunds församling i Luleå stift. Kyrkan är uppförd 1969. Kyrkobyggnaden Kyrkan har ett rektangulärt plan och är byggd i tegel med rektangulära fönster och har ett brant sadeltak belagt med koppar. Kyrkan är sammanbyggd med en lägre församlingsdel. Invändigt är tegelväggarna vitmålade och golvet är av tegel. Taket i kyrkorummet är klätt med obehandlad träpanel och har synliga limträbalkar. Klockbocken är byggd i trä med spåntak. Kyrkans arkitekt är Georg Rudner. Källor "Nya Svenska kyrkor Del III" (Rapport RAÄ 1997:1) sidan 69, ISBN 91-7209-097-9 Externa länkar Holmsunds församling Wikimedia Commons har media som rör Obbola kyrka.
Observatorieparken

Observatorieparken è un parco nella città svedese di Uppsala, che prende il nome dal vecchio osservatorio astronomico di Uppsala (Gamla observatoriet) ivi situato. Si trova nel quartiere di Luthagen e confina a nord con Ekonomikum e a est con il cimitero vecchio. Il parco è byggnadsminne, ovvero un sito storico e culturale sotto tutela. Storia In seguito all'inaugurazione dell'osservatorio astronomico nel 1853, ebbe avvio la piantagione di alberi nell'area circostante, sotto la direzione del professore di astronomia Gustaf Svanberg, che continuò nel corso degli anni. Svanberg scrisse nella sua autobiografia (1880 circa): Nella parte sud del parco si trovano, oltre all'osservatorio, altri edifici dell'Università di Uppsala, costruiti alla fine del XIX secolo dal dipartimento di meteorologia e divenuti in seguito parte del dipartimento di sismologia. Nel 1930 Musicum, sede della Kungliga Akademiska Kapellet, venne costruito nella parte est del parco, all'incrocio tra Skolgatan e Kyrkogårdsgatan. Nel 1949 vennero completati i nuovi edifici del dipartimento di meteorologia nella parte a nord del parco. Negli anni 1990 le istituzioni universitarie spostarono progressivamente le proprie attività didattiche al di fuori del parco, e nel 2000 l'osservatorio astronomico venne trasferito presso Ångströmlaboratoriet. Diverse società affiliate all'università hanno sede negli edifici del parco. I telescopi ivi locati sono rimasti in uso all'associazione Uppsala Amatörastronomer (UAA), con sede presso il Wallenquistpaviljong, che organizza osservazioni astronomiche aperte al pubblico. Anche diversi dei sismografi situati negli edifici del parco sono rimasti in uso. Note Bibliografia (SV) Milosz A. Larsson, Uppsala observatorium, Konstvetenskapliga institutionen, Uppsala universitet, 1999. (SV) Sixten Haage e Uno Erikson, Universitetsstaden Uppsala, collana Skrifter rörande Uppsala universitet, vol. 76, Uppsala, Acta Universitatis Upsaliensis, 2006, ISBN 91-554-6602-8. Voci correlate Osservatorio astronomico di Uppsala Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Observatorieparken Collegamenti esterni (SV) Karta över byggnader i Observatorieparken, su astro.uu.se. URL consultato il 13 febbraio 2020 (archiviato dall'url originale il 6 marzo 2016).
Observatorieparken, Uppsala

Observatorieparken i Uppsala är ett parkområde i stadsdelen Luthagen som omger Uppsala universitets Gamla observatorium. Parken avgränsas mot norr av Ekonomikumområdet, mot öster av Kyrkogårdsgatan, mot söder av S:t Johannesgatan, samt mot väster av Rackarbergsgatan. Historia Efter invigningen av det nya astronomiska observatoriet år 1853 skapades de första planteringarna på området under ledning av dåvarande astronomiprofessorn Gustaf Svanberg, och de utökades gradvis under årens lopp. Svanberg skriver i sin självbiografi (omkring 1880): De ringa planteringar jag på den magra, bergiga marken lyckats efterhand åstadkomma ha senare i beskrifvningar över Upsala hedrats med benämningen observatorieparken. Förutom universitetets astronomiska institution byggdes under slutet av 1800-talet i södra delen av parken den meteorologiska institutionen, vars byggnader senare övertogs av den seismologiska institutionen. Mot Kyrkogårdsgatan finns sedan 1930 Musicum, som är den idag enda kvarvarande av universitetets institutioner. År 1949 stod den nya meteorologiska institutionen klar i den norra delen av parken. Även andra delar av olika institutioner fanns i olika tillfälliga paviljonger i den norra delen av parken från och med 1960-talet. Universitetsinstitutionerna flyttade gradvis ut ur Observatorieparken under 1990-talet, och år 2000 flyttade slutligen den astronomiska institutionen till Ångströmlaboratoriet. Flera kvarvarande teleskop i parken används dock fortfarande av Uppsala Amatörastronomer (UAA), som har sin föreningslokal i Wallenquistpaviljongen, samt anordnar astronomiska visningar för allmänheten. Flera av seismologernas seismografer, som finns nersprängda i berget under deras förutvarande lokaler, används också kontinuerligt. Idag har flera företag med viss anknytning till universitetets verksamhet etablerat sig i parken. Byggnadsminnen Observatorieparken är byggnadsminnesförklarad sedan 1935 (Gamla Observatoriet), respektive 1993 (hela Observatorieparken). Se även Uppsala astronomiska observatorium Bilder Källor Observatorieparken från Länsstyrelsen i Uppsala län Milosz A. Larsson, Uppsala observatorium , B-uppsats, Konstvetenskapliga institutionen, Uppsala universitet, 1999 Lista över byggnadsminnesförklarade trädgårdar i Sverige Noter Vidare läsning Haage, Sixten; Erikson, Uno (2006). Universitetsstaden Uppsala. Skrifter rörande Uppsala universitet. C, Organisation och historia, 0502-7454 ; 76. Uppsala: Acta Universitatis Upsaliensis (AUU). Libris 10205752. ISBN 91-554-6602-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Observatorieparken, Uppsala. Karta över byggnader i Observatorieparken (engelska)
Obygdön

Obygdön är en ö i Mälaren vid inloppet till Mariefred. Tillsammans med grannön Borrholmen mäter ön cirka 120 ha blandad mark. Ön kännetecknas av en varierad natur och rikt djurliv. Från mitten av 90-talet till tidigt 2000-tal användes ön till konferenser med äventyrsinriktning. Nu är ön i privat ägo och nyttjas för skogsbruk, jakt och filminspelning.
Odensalakyrkan

Odensalakyrkan är en kyrkobyggnad i Östersunds kommun. Den är församlingskyrka i Östersunds församling, Härnösands stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes åren 1984-1985 efter ritningar av arkitekt Jörgen Grönvik och invigdes 8 december 1985. Byggnaden har en stomme av betong och ytterväggar belagda med rödmålad träpanel. I mitten finns en kyrksal som omges av mindre lokaler för olika verksamheter. Inventarier Altaruppsats och dopskål är tillverkade av silversmed Kerstin Öhlin-Lejonklou i Östersund. I kyrkorummet finns tre bildsviter målade av Arne Isacsson, Stockholm. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 624. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Information från församlingen Externa länkar Svenska kyrkan Östersund Wikimedia Commons har media som rör Odensalakyrkan.
Odensjön

Odensjön er en sø i Skåne, Sverige, der ligger i Söderåsens nationalpark. Søen er rund, har en diameter på 150 meter og er 19 meter dyb. Odensjön menes at være en glaciærformet issø. Odensjön menes at have fået sit navn på grund af den cirkulære form, der ligner guden Odins øje. Odensjön er placeret i Söderåsens Natura 2000-område og beskyttet i EUs fugledirektiv. Sagn Omgivet af 30 meter høje skrænter har Odensjön givet anledning til forskellige sagn. Længe troede man, at søen var bundløs og havde forbindelse til krypten i Lund domkirke. Ifølge et andet sagn bosatte to jætter, Blink og Börta, sig så dybt i søen, så de ikke længere kunne høre kirkeklokkerne. En tredje legende fortæller, at der i oldtiden lå et slot, hvor Odinsøen er i dag, og at slottets tårn kan ses i dybden når søen er klarest. Der er også en legende fra Landskrona, om en ond mand, der døde. Folk ønskede at begrave ham i den bundløse Odensjö fra at forhindre ham i at "gå igen". Men han ville tilsyneladende ikke kastes i den bundløse sø, for hans kiste blev tungere og tungere jo nærmere hestevognen kom søen. Til sidst orkede hesten ikke mere, og den onde mand blev i stedet begravet i vejkanten. Odensjön nu Takket være udsætningen af fisk som regnbueørred, bækørred, gedde, aborre og skalle kan der nu fiskes i Odensjön, imidlertid kræves fisketegn. Langs bredden af Odensjön går den del af Skåneleden, der snor sig mellem Åstorp og Röstånga. Kultur i Natur Siden 1993 har "Kultur i Natur" afholdt årlige koncerter på Odensjön, hvor kunstnere optræder på en tømmerflåde i søen. Koncerterne er arrangeret af "Röstånga Turist- og hembygdsförening" i august med kendte musikere. Arrangementet er efterhånden blevet velbesøgt. Af kendte optrædende kan nævnes Sven-Bertil Taube (1996), The Real Group (2003) og Malena Ernman (2014). Galleri Kilder Eksterne henvisninger
Odensjön

Odensjön är en insjö i Skåne, Sverige och tillhör Söderåsens nationalpark. Sjön är rund i formen, har en diameter på 150 meter och är 19 meter djup. Odensjön ska ha bildats från en glaciärnisch, och namnet ska Odensjön ha fått på grund av den cirkelrunda formen som liknas vid guden Odens enda öga. Odensjön ligger i Söderåsens Natura 2000-område och skyddas av fågeldirektivet. Sägner Omgiven av 30 meter höga branter har Odensjön gett upphov till olika sägner. Länge trodde man att sjön var bottenlös och hade en egen förbindelse till en krypta i Lunds domkyrka. Två jättar, Blink och Börta, ska ha bosatt sig under sjön så pass långt ner att de inte längre kunde höra kyrkklockorna. En annan sägen säger att det i forna tider ska ha funnits ett slott där Odensjön ligger idag, och slottets torn ska synas i djupet när sjön är som klarast. Det finns också en sägen från Landskrona om en elak man som gått bort. Folket ville begrava honom i den bottenlösa Odensjön för att hindra honom från att gå igen. Men han själv ville uppenbarligen inte kastas i den bottenlösa sjön, för hans kista blev tyngre och tyngre ju närmare hästskjutsen kom sjön. Till sist orkade inte hästen mer, och den elake mannen begravdes istället vid vägkanten. Odensjön idag Tack vare inplanterad fisk som regnbåge, öring, gädda, abborre och mört kan man idag fiska i Odensjön, dock krävs fiskekort. Längs Odensjöns kanter går den del av Skåneleden som slingrar sig mellan Åstorp och Röstånga. Kultur i Natur Sedan 1993 anordnas under namnet Kultur i Natur årliga konserter på Odensjön, där artisterna framträder från en flotte ute på sjön. Konserterna som arrangeras av Röstånga Turist- och hembygdsförening i augusti framförs av välkända musiker och har kommit att bli välbesökta. Medverkande genom åren Följande musiker har varit huvudartister vid Kultur i Natur sedan starten 1993: 1993: Elisabeth Assarson och Bengt Wikström 1994: Susanne Alfvengren 1995: Loa Falkman 1996: Sven-Bertil Taube 1997: Robert Wells och Tito Beltran 1998: Mikael Samuelsson 1999: Arja Saijonmaa 2000: Karin Glenmark och Anders Ekborg 2001: Tommy Körberg (Vid en extrakonsert i samband med nationalparksinvigningen på försommaren medverkade Ainbusk.) 2002: Loa Falkman och Marianne Mörck 2003: The Real Group 2004: Anna-Lotta Larsson och Monica Ramos 2005: Roger Pontare, Dana Dragomir och Jessica Johansson 2006: Helen Sjöholm, Jojje Wadenius och Martin Östergren 2007: Arja Saijonmaa 2008: Maria Möller 2009: Vocal Six, Karl Dyall, Hanna Lindblad och Rennie Mirro 2010: Robert Wells & Sofia Källgren 2011: Madaroarna, Peter Jöback & Cookies 'N' Beans 2012: 2013: 2014: Malena Ernman Galleri Se även Lista över insjöar i Svalövs kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Noter Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Skåneleden
Odensvi kyrka, Västmanland

Odensvi kyrka i Köpings kommun tillhör Köpingsbygdens församling, Västerås stift. Kyrkplatsen ligger i Kölstaåns dalgång i södra Västmanland. Nära kyrkan ligger Dybecksgården, en timrad prästgård från 1776 som numera används av ortens hembygdsförening. Kyrkobyggnaden Odensvi kyrka har ett långhus med kor i ett rundat utsprång i öster, samt västtorn. På norra sidan finns ett sidokapell vidbyggt. Långhusets fasader är slätputsade medan tornets är spritputsade, med hörn och muröppningar markerade av slätputsade band. Fönsteröppningarna som är rundbågiga har fönster av svartmålat gjutjärn och munblåsta rutor. Långhuset har ett säteritak täckt med svartmålad järnplåt. Tornet har en koppartäckt huv och panelklädd lanternin. Kort historik En tidigare kyrka från 1200-talet ödelades i en brand 20 april 1776. Nuvarande kyrka uppfördes åren 1776-1777 då norra muren och sakristian från gamla kyrkan återanvändes. 16 november 1777 ägde invigningen rum. Kyrkan har en stomme av sten och består av ett rektangulärt långhus med smalare halvrunt kor i öster och kyrktorn i väster. Vid långhusets norra sida finns en vidbyggd sakristia. Kyrkorummet täcks av ett trätunnvalv. En ombyggnad genomfördes 1885 efter anvisningar av arkitekt Ferdinand Boberg då cementgolv göts överallt utom i sakristian. En öppen bänkinredning sattes in. Vid en omgestaltning 1949-1950 efter program av arkitekt Bernhard Schill ersattes den öppna bänkinredningen av nuvarande slutna. Elektrisk uppvärmning installerades. Inventarier Predikstolen tillverkades 1638. Altarprydnadens snidade ramverk tillverkades 1757–58 av bildhuggare Jonas Holmin i Västerås. Orgel 1636 fanns ett 4 stämmigt positiv i kyrkan. Orgeln förstördes i kyrkans brand 1659. 1679 byggdes ett positiv med 7 stämmor. Det reparerades 1740 av Eric Löfberg. Orgeln förstördes i kyrkans brand 1777. 1845 byggde Johan Lambert Larsson, Ystad en orgel med 11 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1927 av E A Setterquist & Son, Örebro. Orgeln är pneumatisk med registersvällare. Fasaden är från 1845 års orgel. 1971 omdisponerades orgeln av Einar Berg, Stockholm. 1983 renoverades orgeln v Gunnar Carlsson, Borlänge. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 265. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Kulturhistorisk karakteristik Odensvi kyrka http://www.svenskakyrkan.se/vasterasstift/kyrkorivastmanland Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Odensvi kyrka, Västmanland.
Odensåkers kyrka

Odensåkers kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2009 tillhör Ullervads församling (tidigare Odensåkers församling) i Skara stift. Den ligger i den sydöstra delen av Mariestads kommun. Kyrkobyggnaden Den ursprungliga kyrkan uppfördes på tidig medeltid. Ett kyrktorn uppfördes troligen vid början av 1700-talet och 1728 uppfördes ett tresidigt kor i öster som ersatte ett smalare kor med halvrund absid. Åren 1758-1759 förlängdes långhuset åt öster och breddades åt norr. Taket är av tjärat spån. Det finns bevarade kryssvalv med senmedeltida kalkmålningar. Inventarier Dopfunten är från medeltiden. Altaruppsatsen och predikstolen i rokoko är tillverkade 1770 av mäster Olof Wedholm, Råstads by i Odensåker. Klockor Storklockan är av en senmedeltida typ med en inskription bestående endast av de två versalerna M O av oviss betydelse. Lillkockan göts om 1749. Hur den såg ut dessförinnan är okänt. Orgel Orgeln är tillverkad 1907 av Carl Axel Härngren och placerad på läktaren i väster. Det är en mindre senromantisk koralorgel, som disponerades om i orgelrörelsens anda 1953. Originaldispositionen återställdes vid restaureringen 2009 av Sven-Anders Torstensson. Den har stum fasad och sju stämmor fördelade på manual och pedal. Bilder Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 130. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 192. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Odensåkers kyrka.