NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ensta ö naturreservat

Ensta ö naturreservat är ett naturreservat som ligger till största delen på Ensta ö i sjön Uttran i Grödinge socken i Botkyrka kommun. Naturreservatet bildades 1997 och har en total area på 8 hektar, då ingår en smal remsa på fastlandet. Förvaltare är Botkyrka kommun. Historik Under 1800-talets första hälft fanns en backstuga på ön, men efter 1843 är ingen bosättning registrerad. Fram till 1930 bedrevs skogsbruk på Ensta ö och därefter fick en naturskog fritt utveckla sig. Ön kallades i trakten även ”Fårön” eftersom får betade där ända in på 1960-talet. Reservatet Naturreservatet Ensta ö bildades enligt kommunalt beslut den 6 oktober 1997 och omfattar förutom själva ön även en mindre strandremsa på fastlandet mittemot ön. Numera domineras reservatet av naturskogsartad barrskog med mindre sumpskogar som ligger insprängda mellan de kullar som är karakteristiska för öns inre. Bland intressanta blommor märks knärot som trivs i gammal granskog samt linnea och skogsstjärna. Under hösten är det gott om svamp. Syftet med reservatet är bevara naturskogskvaliteterna. Bilder Källor Informationsskylt på platsen uppsatt av Botkyrka kommun. Botkyrka kommun: Naturreservatet Ensta ö. Noter Externa länkar Ensta ö, Länsstyrelsen i Stockholms län Wikimedia Commons har media som rör Ensta ö naturreservat.
Hagagymnasiet i Norrköping

Hagagymnasiet i Norrköping är en kommunal gymnasieskola som startades 1961. Skolans verksamhet inhystes till en början temporärt i den kommunala flickskolan Philska skolans byggnad. Skolans byggnad, ritad av arkitekten Kjell Ödeén, placerades bredvid den då redan existerande kommunala grundskolan Hagaskolan och stod färdig 1965. Gymnasieskolan har två delar, Hagagymnasiet Haga med ordinarie gymnasieprogram beläget i skolans ursprungliga byggnader och Hagagymnasiet Second Chance School på Sankt Persgatan i centrala Norrköping med försöksverksamhet med individuellt utformad yrkesutbildning för elever i 20–24 års ålder. Utbildningar Hagagymnasiets utbildningar har inriktning mot naturvetenskap, samhällsvetenskap samt fritid och hälsa eller pedagogiskt arbete. Utöver detta erbjuds också kurser för elever som saknar nationell behörighet (Individuellt alternativ) eller har särskilda behov både socialt eller i skolan (Basklass belägen i Trozellihuset bakom Ebersteinska gymnasiet). Skolan har också ett samarbete med basketlaget Norrköping Dolphins och är ett certifierat basketgymnasium. Antagna på basketprogrammet kan välja att läsa något av de nationella programmen. Ledarskap – Nya BF Naturvetenskapsprogrammet Samhällsvetenskapsprogrammet Tvärvetenskap - Natur & Samhälle Individuellt alternativ Basklass Second Chance School (E2C) Estetiska programmet – Gymnasiesärskolan Tidigare elever Bland tidigare elever märks företagsledaren Carl-Henric Svanberg och musikern Markus Krunegård. Källor
Stora Träsket Nature Reserve

Stora Träsket Nature Reserve (Swedish: Stora Träskets naturreservat) is a nature reserve in Botkyrka Municipality close to Stockholm, Sweden. The nature reserve protects an area of wildlife around the lake Stora Träsket. The lake, with a maximum depth of 2 metres (6.6 ft) is naturally becoming smaller with time, supporting large areas of reeds and floating mats at its fringes. These areas are a habitat for, among other species, the orchid Hammarbya paludosa and several species of sundew. On land, the lake is surrounded by old-growth forest containing several species which are used to identify areas of high ecological value; these include Goodyera repens, Chimaphila umbellata and Geastrum pectinatum, among others. The hiking trail Sörmlandsleden passes through the nature reserve. References External links Media related to Stora Träsket naturreservat at Wikimedia Commons
Stora Träskets naturreservat

Stora Träsket är ett naturreservat som ligger kring sjön Stora Träsket i Grödinge socken i Botkyrka kommun. Reservatet bildades år 2008 och har en totalarea på 49 hektar, varav 8 hektar består av själva sjön. Förvaltare är Botkyrka kommun. Beskrivning Strax väster om tätorten Sibble ligger Stora Träskets naturreservat. Centrala delen i reservat är skogssjön Stora Träsket. Sjön med sin ringa djup på bara två meter minskar långsamt och gungfly breder ut sig. I ost ansluter Lilla Träsket som inte har någon öppen vattenyta längre och är en myr. Mellan båda finns ett vattenfylld dike. Här passerar Sörmlandsleden (som här kallas Grödingeleden). Längs sjökanten växer buskar som vide och pors. Kring sjöns sluttningar finns gamla naturskogar med höga naturvärden. Vid Stora Träskets sydöstra strand står ett väderskydd med grästak, en iordningställd grillplats och en liten brygga. Bilder Källor Botkyrka kommun: Stora Träsket. Noter Externa länkar Stora Träsket, Länsstyrelsen i Stockholms län Wikimedia Commons har media som rör Stora Träskets naturreservat.
Lugnets skola

Lugnets skola är en kommunal skola vid Lugnets Allé 66 i Södra Hammarbyhamnen i Södermalms stadsdelsområde i Stockholms kommun. Skolan startades 2011 och hade läsåret 2013/2014 cirka 400 skolelever. Skolans egen byggnad uppfördes 2013 på en tidigare skolgård. Skolan ritades av AIX Arkitekter på uppdrag av SISAB och nominerades till årets Stockholmsbyggnad 2014. Byggnader Skolbyggnaden invigdes vid årsskiftet 2013/14. Huset har en tegelfasad murad på platsen som arkitekterna beskriver som inspirerad av den tegelornamentik som präglat många äldre Stockholmsskolor. Mot baksidan finns en takterrass och en mindre skolgård som i nivåer klättrar upp mot parken bakom. Byggnaden nominerades som en av tio byggnader till Årets Stockholmsbyggnad 2014. I sina motiveringar till nomineringen lyfta juryn bland annat fram kvalitén i material och att skolan utnyttjar taken för att skapa större utomhusutrymmen på den begränsade tomten. Karolina Keyzer, Stadsarkitekt i Stockholms stad och jurymedlem i Årets Stockholmsbyggnad menade att det är en Skolbyggnad som med hög ambition placerats in och anpassat sig till platsen med en tydlig, lugn och värdig sida mot staden och en mer lekfullt öppen upp mot ekbacken. Takterrassen och de omsorgsfullt platsmurade tegelfasaderna visar att skolan är just så viktig att bara hållbara material och kvalitet står till buds när staden bygger skola. Bilder Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lugnets skola. Arkitekternas presentation av byggnaden
Övre Marviken

Övre Marviken är en sjö i Gnesta kommun i Södermanland och ingår i Norrströms huvudavrinningsområde. Sjön är 10,3 meter djup, har en yta på 0,422 kvadratkilometer och befinner sig 11,4 meter över havet. Övre Marviken ligger i Marvikarna Natura 2000-område. Vid provfiske har bland annat abborre, björkna, braxen och gers fångats i sjön. Delavrinningsområde Övre Marviken ingår i det delavrinningsområde (656323-157703) som SMHI kallar för Utloppet av Övre Marviken. Medelhöjden är 48 meter över havet och ytan är 10,6 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 86 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (78 procent). Avrinningsområdet har 0,56 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 5,3 procent. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Björkna Braxen Gärs Gädda Löja Mört Se även Lista över insjöar i Gnesta kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Övre Marviken på VISS
Mellan-Marviken

Mellan-Marviken är en sjö i Gnesta och Strängnäs kommuner i Södermanland och ingår i Norrströms huvudavrinningsområde. Sjön är 22,7 meter djup, har en yta på 0,599 kvadratkilometer och befinner sig 12,6 meter över havet. Vid provfiske har bland annat abborre, braxen, gers och gädda fångats i sjön. Delavrinningsområde Mellan-Marviken ingår i det delavrinningsområde (656524-157769) som SMHI kallar för Utloppet av Mellan-Marviken. Medelhöjden är 49 meter över havet och ytan är 5,77 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 16,37 kvadratkilometer. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 83 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (86 procent). Avrinningsområdet har 0,6 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 10,3 procent. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Braxen Gärs Gädda Löja Mört Nors Sarv Se även Lista över insjöar i Strängnäs kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Mellan-Marviken på VISS
Grimsta naturreservat

Grimsta naturreservat, eller Grimstaskogen, är ett naturreservat i Västerort, inom Stockholms kommun. Grimsta naturreservat omges av (från sydost mot nordväst, motsols) Södra Ängby, Blackeberg, Grimsta, Hässelby samt Mälaren. Det är beläget i Spånga socken i Uppland (Stockholms län). Beskrivning Reservatet inrättades 2004 och täcker cirka 320 hektar. Grimsta naturreservat sträcker sig längs Mälaren från Tyska botten i söder till Hässelby strand i norr. Tjärnen Råckstaträsk liksom Mälarön Hässelby holme ingår i reservatet. Inom reservatet finns bland annat flera båt- och kanotklubbar, Kanaanbadet, Kvarnvikens kvarn samt de strandnära delarna av Blackebergsbacken och Blackebergs sjukhus. Längs Mälaren leder en promenadväg med vidsträckt utsikt över vattnet. Här finns vida hällmarker med tallskog, kuperade barrskogar och biologiskt intressanta ädel- och fuktlövskogar. Inom reservatet är elljusspår och ridstigar anlagda. Syftet Syftet med Grimsta naturreservat är att för framtiden vårda och utveckla områdets natur-, kultur- och rekreationskvaliteter och att bidra till att säkra Stockholms biologiska mångfald. Grimstaskogen och Förbifart Stockholm Förbifart Stockholm planeras att gå under Grimstaskogen i närheten av Kanaanbadet, och en ideell organisation kallad Arbetsgruppen Rädda Grimstaskogen arbetar för att stoppa detta eller minska miljöförstöringen. Som planerna för Förbifart Stockholm såg ut från början var det tänkt att en 6-filig motorvägsbro över Lambarfjärden skulle dyka ner i tunnel strax ovanför stranden mellan Kanaanbadet och Maltesholmsbadet men detta är stoppat. Numera (2010) planeras Förbifart Stockholm gå i tunnel under även Lambarfjärden och därför blir det ingen motorvägsbro och inget brofäste i naturreservatet. [uppföljning saknas] Bildgalleri Se även Judarskogens naturreservat Kyrksjölötens naturreservat Referenser Informationstavla på platsen, uppsatt av Stockholms stad Natur- och kulturvandring i Grimsta naturreservat Grimsta Naturreservat Noter Externa länkar Karta över Grimsta naturreservats motionsspår Inventering av kulturväxter inom delar av det blivande naturreservatet Grimsta, 2002 Grimsta, Länsstyrelsen i Stockholms län Wikimedia Commons har media som rör Grimsta naturreservat.
Ebeneser, Söråker

Ebeneser är en vit kyrkobyggnad av trä i Söråker i Timrå kommun (strax NO om Sundsvall) som är täckt med ett svart plåttak. Alltsedan dess uppförande har den hört till baptistförsamlingen Ebeneser Söråker, en församling som grundades som Hässjö baptistförsamling redan 1856 och idag hör till Evangeliska frikyrkan. Kyrkobyggnaden Kapellet/Lilla salen Hässjö baptistförsamling grundades 1856 av fem personer. 1876 kunde man inviga sitt första kapell, en byggnad som idag utgör sidobyggnaden till kyrkobyggnaden. Kapellet användes från början även som skolhus. Det var församlingen själv som bekostade och drev skolan, en på sin tid unik verksamhet, en sorts föregångare till nutidens friskolor. Skolverksamheten kom att finnas i Ebenser i 41 år, ända fram till 1903, då den ersattes av bygdens nybyggda Ala skola några hundra meter bort. Idag används nedre våningen av denna del till serveringsrum (Lilla salen). Övriga delen av det gamla kapellet är bostadslägenhet. Ebeneser Efterhand som församlingen växte uppstod ett behov av större lokaler. Bara år 1891 döptes 88 personer i församlingen. Ritningar till en ny kyrka i trä, orienterad i nordost-sydvästlig riktning, togs 1898 fram av Per Österlund. Efter att en del av det gamla kapellet rivits för att bereda plats för kyrkan kunde första stenen läggas den 31 december 1888. Knappt ett år senare, söndagen den 26 november 1899 kunde den nya kyrkan invigas. Namnet Ebeneser (Even Haeser) fick kyrkan efter beslut på ett församlingsmöte i januari 1910. Interiör Kyrkans innerväggarna är idag målade i ljust ljust grön nyans vackert inramad av ljusgråa lister och smyckas av en lila bård vid innertakets nederkant. I anslutning till kyrksalen finns, på samma plan, ett serveringsrum och kök. Koret och dopgraven Upp mot taket, över det upphöjda koret, där dopgraven är placerad, står texten "Frid vare eder". Text är hämtad från Luk 24:36 och är de ord Jesus skänker sina lärjungar när han visar sig för dem efter sin återuppståndelse. Några av pastorerna i församlingen 1893–1906 Erik Åkerlind 1906–1913 Julius Berglund 1932–1936 Erik Åkerlind 1939–1942 Gunnar Öhlén 1948–1954 Josef Ehliar 1956–1971 Gustaf Uppgård 1974–1978 Olof Hamrin Källor
Johanneshovsbron

Johanneshovsbron ist eine Straßenbrücke in der schwedischen Hauptstadt Stockholm. Sie befindet sich südlich des Stadtteils Södermalm und führt über den Hammarbykanal. Die Eröffnung der Brücke fand am 9. Oktober 1984 statt. Die Johanneshovsbron hat eine Länge von 756 Meter und eine Breite von 17,90 Meter, die Brückendurchfahrtshöhe beträgt 32,0 Meter bei mittlerem Wasserstand, die durchschnittliche Spannweite zwischen den Pfeilern beträgt etwa 51 Meter. Sie überspannt die Skansbron und die Skanstullsbron, zwei weitere Brücken, die 1925 respektive 1947 eingeweiht wurden. Hier befindet sich noch die Kvarnbron, die zwischen 2000 und 2002 erbaut wurde. Die Johanneshovsbron verbindet Södermalm mit dem Stadtteil Johanneshov, sowie den Riksväg 73, eine wichtige Ausfallstraße der Stadt nach Süden in Richtung Nynäshamn. Die Brücke ist Teil der durch das Zentrum verlaufenden Nord-Süd-Verbindung, die nördlich des Söderledstunnelns über die Centralbron, weiter in Richtung Norden bis zum Stockholmer Ring verläuft. Bildergalerie Weblinks
Johanneshovsbron

Johanneshovsbron (Swedish: "The Johanneshov Bridge") is a 756 metres long and 17,9 metres wide road bridge in central Stockholm, Sweden. Overpassing two older bridges, Skansbron and Skanstullsbron, and one newer bridge, Fredriksdalsbron, it connects Södermalm and the tunnel passing under it, Söderledstunneln, to Johanneshov, the district immediately south of the historical city centre, and national road 73, leading out of the city. Brought about by the construction of the tunnel, Johanneshovsbron forms part of one of the major roads passing through the central city, extending north over Centralbron. Running south form the mouth of Söderledstunneln to the west of Skanstull, the bridge runs uphill and somewhat in parallel to Skanstullsbron for some 500 metres before it turns east to pass over its neighbour, between which ramps it finally extends into road 37 underneath the roundabout at Johanneshov. The bridge is made of prestressed concrete, has an average span of 51 metres (max 55,7 metres), and was inaugurated on 9 October 1984. References See also List of bridges in Stockholm Skansbron Skanstullsbron Fredriksdalsbron Tvärbanan
Johanneshovsbron

Le Johanneshovsbron, est un pont en béton précontraint situé dans le centre de Stockholm en Suède. Situation L'extrémité nord du pont se trouve dans le quartier de Södermalm et la extrémité sud à Johanneshov. Le pont enjambe l'écluse de Hammarby et la ferme Sundsta. Le pont a été ouvert à la circulation le 9 octobre 1984. Passant au-dessus de deux ponts plus anciens, le Skansbron et le Skanstullsbron, et d'un pont plus récent, le Fredriksdalsbron, le Johanneshovsbron relie Södermalm et le tunnel Söderledstunneln, à Johanneshov, le quartier immédiatement au sud du centre-ville historique, et à la route nationale 73 qui sort de la ville. Le pont fait partie de l'axe nord-sud de Stockholm. Les ponts Skansbron et Skanstullsbron sont parallèles au pont Johanneshovsbron, et la Tvärbanan passe sous le pont Fredriksdalsbron. Le pont Johanneshovsbron est en béton précontraint, il a une portée moyenne de 51 mètres et maximale de 55,7 mètres. Il a été inauguré le 9 octobre 1984. Galerie Références Voir aussi Articles connexes Liste de ponts de Suède Liste des ponts en arc les plus longs Liens externes Portail des ponts Portail de Stockholm
Johanneshovsbron

Johanneshovsbron är en bro i centrala Stockholm. Det norra brofästet står i stadsdelen Södermalm och det södra i Johanneshov. Bron sträcker sig över Hammarby sluss och Sundsta gård. Bron öppnades för trafik den 9 oktober 1984. Parallellt med bron går Skansbron och Skanstullsbron, och under bron passerar Tvärbanan på Fredriksdalsbron. Brons uppgift Johanneshovsbron förbinder Söderledstunneln med Nynäsvägen, och är en del av den väg som kallas E4.25 eller Stockholms nord-sydaxel. I samband med utbyggnaden av Söderledstunneln var det även nödvändigt att uppföra en ny högbro eftersom den befintliga Skanstullsbron låg i förlängningen av Götgatan och därför inte "träffade" tunneln rätt. I norr har bron enbart anslutning till Söderledstunneln och i söder till såväl Nynäsvägen som det övre planet till rondellen i Johanneshovs trafikplats. Därifrån når man Gullmarsplan och Skanstullsbron. Konstruktion och mått Bron är utförd som en kontinuerligt spännarmerad balkbro, där tvärsnittet liknar en låda, dvs bron är ihålig. Den är 756 meter lång och 17,9 meter bred, den segelfria höjden är 32,0 meter vid medelhögvatten. Placeringen av bropelarna anpassades till Skanstullsbrons pelarlägen på så sätt att dessa har dubbet så stora spännvidder. Normalspannet är 51 meter och det största spannet är 55,7 meter. Bildgalleri Källor Dufwa, Arne, red (1985). Trafik, broar, tunnelbanor, gator. Monografier utgivna av Stockholms stad, Stockholms tekniska historia 1. Stockholm: Liber Förlag. Libris 513275. ISBN 91-38-08725-1 Se även Stockholms broar Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Johanneshovsbron.
Йоганнесговсбрун

Йоганнесговсбрун (швед. Johanneshovsbron) — автомобільний міст довжиною 756 м і шириною 17,9 м у центрі Стокгольма , Швеція. Разом з мостами Скансбрун і Сканстулльсбрун і Фредріксдальсбрун, сполучає Седермальм через тунель, що проходить під ним, Седерледстунельн, з Йоганнесговом, районом на південь від історичного центру міста, і національною дорогою 73. Створений разом з тунелем, Йоганнесговсбрун є частиною однієї з головних доріг, що проходять через центральне місто, що простягається на північ над Сентральбруном . Пролягаючи на південь від гирла Седерледстунельн на захід від Сканстулль, міст прямує в гору і дещо паралельно Сканстулльсбрун приблизно 500 м, перш ніж він повертає на схід і нарешті переходить у дорогу 37 під кільцевою розв'язкою на Йоганнесгов. Міст виготовлений із попередньо напруженого бетону, має середній проліт 51 метр (макс. 55,7 метра) і був урочисто відкрито 9 жовтня 1984 Примітки
Stureparken

Stureparken ist sowohl ein Park als auch eine Straße im Stockholmer Stadtteil Östermalm. Der Park misst etwa 100 mal 50 Meter und liegt an der Ecke Östermalmsgatan/Sturegatan. Die gleichnamige Straße verläuft auf der Langseite des Parkes parallel zur Sturegatan von der Östermalmsgatan zum Valhallavägen. Zwischen 1670 und 1866 wurde ein Teil der Parkfläche als Friedhof genutzt. Zunächst war der Friedhof für Seeleute aus dem nahen Marinehafen auf Skeppsholmen vorgesehen. Mit der Verlegung des Hafens nach Karlskrona Anfang der 1680er wurde der Friedhof für die Allgemeinheit freigegeben. Im Pestjahr 1710 und in Jahren mit vielen Choleratoten wurden hier Massengräber ausgehoben. Allerdings reichte die vorhandene Erde meist nicht aus, um die Leichen zu überdecken, sodass zusätzlich Erde herangeschafft werden musste. Die letzte Beerdigung fand 1834 statt und noch 1880 standen einige Grabsteine auf dem Friedhof. Gegen Ende des 19. Jahrhunderts wollte die Kirchgemeinde der Hedwig-Eleonora-Kirche auf dem Grundstück eine Kapelle oder Volksschule errichten. Da jedoch Unklarheiten bzgl. der Eigentumsverhältnisse herrschten, kam es zum Streit, nach dessen Ende im Jahre 1906 der heutige Park angelegt wurde. Literatur Nils-Gustaf Stahre u. a.: Stockholms gatunamn. Stockholm, 2005, ISBN 91-7031-152-8, S. 332. Björn Hasselblad: Stockholmskvarter. Stockholm, 1979. ISBN 91-20-06252-4, S. 170.
Stureparken

Stureparken is a small park in the borough of Östermalm in Stockholm, Sweden. The park is situated at the corner of Östermalmsgatan / Sturegatan. The park began construction in 1906. Stureparken is surrounded by several architecturally interesting buildings. Included are the residential buildings Björken 18 which was designed by architect Fredrik Dahlberg and built between 1885 and 1886 and Rosenborgshuset which was designed by Ferdinand Boberg and built between 1883 and 1884. References
Parc Sture

Stureparken est un parc public et une rue situés dans le quartier d'Östermalm à Stockholm en Suède. Description Stureparken est situé au coin d'Östermalmsgatan et de Sturegatan. La rue Stureparken est parallèle au parc, d'Östermalmsgatan à Valhallavägen. Histoire Le parc Stureparken est situé où se trouvait au XVIIème siècle le cimetière des pauvres de Ladugårdslandet. De nombreux bateliers y ont été enterrés dans les années 1670 et plus tard également des pauvres. Durant l'année de la peste de 1710, de nombreuses victimes de la peste y trouvèrent leur dernière demeure. Les dernières inhumations ont eu lieu lors de l'épidémie de choléra à Stockholm en 1834 (sv), et des pierres tombales subsistaient encore dans la zone dans les années 1880. À la fin du siècle, la congrégation d'Hedvig Eleonora souhaitait construire une église ou une école sur le site, mais un long conflit survint à propos de la propriété. La construction du parc a commencé en 1906. Lors des fouilles dans le parc, des ossements sont souvent découverts, ce qui fait la une des journaux. Stureparken est aujourd'hui entouré d'un environnement bâti du XIXème siècle avec plusieurs bâtiments architecturalement intéressants, dont Rosenborgshuset (sv). Galerie Bibliographie (sv) Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders, Stockholms gatunamn: innerstaden., Stockholm, Liber/Allmänna förlaget, coll. « Monografier utgivna av Stockholms stad », 1986 (ISBN 91-38-90777-1, LIBRIS 7269073) (sv) Hasselblad, Björn; Lindström, Frans, Stockholmskvarter: vad kvartersnamnen berättar, Stockholm, AWE/Geber, 1979 (ISBN 91-20-06252-4, LIBRIS 7219146) (sv) Asker, Bertil, Stockholms parker : innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad, Stockholms tekniska historia 2, Stockholm, Liber Förlag, 1986 (ISBN 91-38-90732-1, LIBRIS 513277) Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Images Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts