NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Viloparken

Viloparken est un parc public situé dans le quartier d'Enskededalen à Stockholm en Suède. Description Le Viloparken est un parc naturel d'Enskededalen, dans le sud de Stockholm. Dans le parc Viloparken, se trouvent la maison de retraite Hemmet för gamla et l'ancienne école de Skarpnäck. Histoire Le parc, avant qu'il porte unnom, a été mentionné pour la première fois sur un plan de ville (Pl 328) signé par Per-Olof Hallman en avril 1924. Une zone naturelle y a été réservée aux loisirs et au repos des pensionnaires de la maison de retraite et des résidents qui allaient bientôt emménager dans leurs petits chalets nouvellement construits. À travers la zone verte, dans une direction nord-sud, une zone ferroviaire a été réservée pour une future ligne de tramway vers Skarpnäcksfältet, qui deviendrait éventuellement le principal aéroport de Stockholm. La ligne de tramway n'a jamais été réalisée car le principal aéroport a été construit à Bromma, il est aujourd'hui l'aéroport de Stockholm-Bromma. Le parc a été en grande partie laissé dans son état naturel, seuls quelques sentiers y ayant été construits. À la fin des années 1920, la superficie du parc a diminué lorsque l'école primaire de Skarpnäck a été construite dans sa partie sud-est. Dans les années 1940, il y avait un pavillon de musique dans la partie ouest du parc. La Société des Rhododendrons de Stockholm a déployé des efforts importants à Viloparken dans les années 1940 en plantant de nombreux rhododendrons. Le parc a été encore réduit par le développement résidentiel dans sa partie sud. Aujourd'hui, le parc est en grande partie délimité par la voie Elisabet Olins väg au nord, par la Sara Moræas väg à l'est, par Kärrtorpsvägen et l'ancienne école de Skarpnäck au sud-ouest et par la maison de retraite et les maisons de l'îlot urbain De gamlas vänner. En 2017, le parc a été rénové grâce à la plantation de rhododendrons et la création de nouveaux espaces de détente. Galerie Bibliographie (sv) Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders, Stockholms gatunamn: innerstaden., Stockholm, Liber/Allmänna förlaget, coll. « Monografier utgivna av Stockholms stad », 1986 (ISBN 91-38-90777-1, LIBRIS 7269073) Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Carte Parco del Riposo Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts
Viloparken

Viloparken är en naturpark i stadsdelen Enskededalen i södra Stockholm. I Viloparken ligger Hemmet för gamla och Skarpnäcks gamla skola. Beskrivning Den då fortfarande namnlösa Viloparken redovisades första gången på en stadsplan (Pl 328) signerad av Per-Olof Hallman i april 1924. Där avsattes ett naturområde för rekreation och vila för de intagna på Hemmet för gamla och de boende som snart skulle flytta in i sina nybyggda småstugor. Rakt genom grönområdet, i nord-sydlig riktning reserverades ett järnvägsområde för en framtida spårvägslinje till Skarpnäcksfältet, som eventuellt skulle bli Stockholms storflygplats. Spårvägslinjen realiserades aldrig eftersom storflygplatsen anlades i Bromma (dagens Stockholm-Bromma flygplats). För övrigt lämnades parken till stor del i naturligt skick, bara några parkvägar anlades. I slutet av 1920-talet minskade parkens area när Skarpnäcks folkskola uppfördes i sydöstra delen. På 1940-talet fanns en musikpaviljong i parkens västra del. Stockholms Rhododendron sällskap har bedrivit stora insatser i Viloparken på 1940-talet genom att plantera en mängd rhododendronbuskar då den visade sig vara mycket lämpat för sådan odling. Parken minskade ytterligare genom bostadsbebyggelse i södra delen. Idag begränsas parken i stort sedd av Elisabet Olins väg i norr, av Sara Moræas väg i öster, av Kärrtorpsvägen och Skarpnäcks gamla skola i sydväst och Hemmet för gamla samt bostäderna i kvarteret De gamlas vänner. År 2017 fick parken en uppfräschning genom plantering av rododendronbuskar och nya sittplatser. Stadsdelsförvaltningen lät även ta bort sly, öppna upp gläntor och skapa siktlinjer. Bilder Se även Kärrtorpsparken som ansluter till Viloparken i öster. Källor Stadsplan Pl 328 upprättad 1 april 1924, signerad Per-Olof Hallman. Enskede Villaägareförening: Angående eventuell förtätning av Kärrtorp – ”Vision Kärrtorp”, 2005-01-07. Mitt i Söderort: Viloparken ska bli ännu vackrare och tryggare, publicerad 22 augusti 2016. Upprustningsplan för Viloparken. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Viloparken.
Kärrtorpshallen

Kärrtorps idrottshall är en kommunal idrottshall belägen vid Karlsövägen 9-15 i stadsdelen Kärrtorp i södra Stockholm. Hallen ligger i anslutning till Kärrtorps gymnasium och uppfördes 1962–1963 efter ritningar av arkitekt Kjell Ödeen. Byggnaden är grönmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär att den anses vara ”särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt”. Hallen måste bokas i förväg. Beskrivning Kärrtorps idrottshall uppfördes 1962–1963 som gymnastikhall för Kärrtorps gymnasium på södra delen av skoltomten där stadsplanen från 1955 reserverat plats. Arkitekt var Kjell Ödeen som även några år tidigare ritat gymnasiebyggnaden. Beställare var Stockholms folkskoledirektion. Hallen består av två inbördes förskjutna byggnadskroppar. I den större delen anordnades en gymnastikhall om 16x34 meter, delbart med en vikvägg. I den mindre volymen ligger två motionsrum om 10x20 meter vardera. I lågdelen som vetter mot skolgården ligger omklädnings- och duschrum samt rum för redskap, lärare och vaktmästare. Det finns planer på att bygga en ny idrottshall för basket, innebandy och handboll i Kärrtorp. Ett placeringsalternativ är mittemot Skarpnäcks gamla skola på tomten för nuvarande bollplanen mellan Skarpnäcks skola och kvarteret Mursmäckan. Tidplanen är oklar men år 2019 budgeterade Stockholms idrottsförvaltning fem miljoner kronor för projekteringen (ritningar, kostnadskalkyler och liknade). Noter Källor RAÄ:s bebyggelseregister: HÄVRINGE 3 - husnr 1. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kärrtorpshallen. Officiell webbplats.
Gripsnäs

Gripsnäs är en villa vid Gripsholmsviken i Mariefred, intill Gripsholms hjorthage. Huset, som ursprungligen kallades Villa Martin, byggdes år 1897 som sommarbostad åt generaldirektör Hugo Martin på mark som tillhörde Gripsholms slott. Arkitekt var slottsarkitekten Agi Lindegren. Gripsnäs har bland annat ägts av hovrättspresidenten och justitieministern Berndt Hasselrot. År 1948 såldes villan till Gripsholms folkhögskola som använde byggnaden bland annat som elevhem, bibliotek och rektorsbostad. Gripsnäs blev senare åter privatbostad och ägdes en tid av entreprenören Lars Gullstedt. År 2002 köptes Gripsnäs av IT-entreprenören och riskkapitalisten Ulf Jonströmer. Referenser
Люкселе (община)

Община Люкселе (на шведски: Lycksele kommun) е разположена в лен Вестерботен, северна Швеция с обща площ 5931 km2 и население 12 270 души (към 31 декември 2013). Административен център на община Люкселе е едноименния град Люкселе. Източници Външни препратки Официален сайт на община Люкселе
Lycksele kommun

Lycksele kommune ligger i Västerbottens län i landskapet Lappland i landsdelen Norrland i Sverige. Kommunens administration ligger i byen Lycksele. Kommunen grænser til nabokommunerne Storuman, Malå, Bjurholm, Norsjö, Sorsele, Vilhelmina og Vindeln. Samisk sprog Samisk har status som officielt minoritetssprog i kommunen og Lycksele kommune indgår i forvaltningsområdet for samisk sprog i Sverige. Sveriges første sameskole blev grundlagt i Lycksele i 1632, og fra gammel tid har Lycksele været et knudepunkt for den sydlige del af Lappland med årlige markeder. Geografi Lycksele kommune ligger midt i et skovlandskab, og gennem kommunen, og byen løber Ume älv, et af Sveriges største vandløb. E12 går gennem kommunen, Lycksele er knyttet til det svenske jernbanenet med jernbanelinjen mellem Storuman og Hällnäs. Lycksele lufthavn har daglige ruteflygninger til Stockholm Arlanda. Byer Lycksele kommune havde to byer i 2005. Indbyggere pr. 31. december 2005. Venskapskommuner Mosjøen, Norge Etseri, Finland Lovozero, Rusland Eksterne kilder og henvisninger Lycksele kommun
Lycksele (Gemeinde)

Lycksele ist eine Gemeinde (schwedisch kommun) in der schwedischen Provinz Västerbottens län und der historischen Provinz Lappland. Der Hauptort der Gemeinde ist Lycksele. Geographie und Gemeinde Die Gemeinde, die im Vorland des Skandinavischen Gebirges liegt, erstreckt sich etwa 140 Kilometer von Norden nach Süden. Durch die Gemeinde fließt der Ume älv, an dem auch der Hauptort Lycksele liegt. Lycksele ist die älteste Stadt in „Schwedisch-Lappland“ und gilt als das historische sowie wirtschaftliche Zentrum des südlichen Lapplands. Weitere Ortschaften sind Hedlunda, Kristineberg, Rusksele u. a. m. Wirtschaft und Verkehr Forstwirtschaft ist ein wichtiger Wirtschaftszweig. Unternehmen wie SCA Skog AB und Holmen Skog AB haben Niederlassungen in Lycksele. Auch Bergbauunternehmen wie Lappland Goldminers AB und Boliden Mineral AB bei Kristineberg sind ein traditioneller Wirtschaftszweig. Die Gemeinde liegt etwa 130 Kilometer nordwestlich der Küstenstadt Umeå an der Europastraße 12 (Blå Vägen) und den Regionalstraßen 353, 360, 363 sowie 365. Durch die Gemeinde führt außerdem die Bahnstrecke Hällnäs–Storuman mit einem eigenen Bahnhof in Lycksele. Der Flughafen Lycksele (Lycksele flygplats) ist ein kleiner, funktionaler Regionalflughafen in Schweden. Er trägt den IATA-Code LYC und liegt etwa 5 Kilometer südöstlich des Stadtzentrums von Lycksele. Sehenswürdigkeiten In Kristineberg, 65 Kilometer nördlich von Lycksele, befindet sich eine unterirdische Kirche in der dortigen Grube 90 Meter unter der Erde. Forstmuseum Skogsmuseet Djurpark: Schwedens nördlichster Tierpark Ein jährlich neu errichteter Eisturm mit bis zu 50 m Höhe mitten im Flussbett Weblinks Offizielle Webpräsenz (schwedisch) Einzelnachweise
Lycksele Municipality

Lycksele Municipality (Swedish: Lycksele kommun; Southern Sami: Liksjoe tjïelte; Ume Sami: Liksjuon kommuvdna) is a municipality in Västerbotten County in northern Sweden. Its seat is located in Lycksele and the municipality is located in the southern parts of Swedish Lapland. The municipality traces its history to Lycksele parish, which was in effect during the 19th century with very similar borders and size (5,000-5,500 km2). The whole rural municipality Lycksele became a market town (köping) in 1929 and city in 1946. In 1971 it was amalgamated with Örträsk Municipality. Generally the northern municipalities, already sparsely populated, have population decreases, but various supporting projects also exist. For instance, a campus of Umeå University is situated here. Localities There are two localities (or urban areas) in Lycksele Municipality: The municipal seat in bold Demographics This is a demographic table based on Lycksele Municipality's electoral districts in the 2022 Swedish general election sourced from SVT's election platform, in turn taken from SCB official statistics. In total there were 12,255 residents, including 9,233 Swedish citizens of voting age. 53.2% voted for the left coalition and 46.0% for the right coalition. Indicators are in percentage points except population totals and income. Transport There is an airport just south of Lycksele, from which one can reach Stockholm in about 80 minutes. Previously, the railroad between Umeå and Storuman was the main means of transportation, but its significance has diminished and passenger traffic was discontinued. There are now daily buses to towns like Umeå, Storuman and Tärnaby. In August 2011, passenger train services between Lycksele and Umeå were re-established. The European route E12, also known as Blå vägen ("The Blue Road") winds along the Ume River and passes through Lycksele. Sister cities Lycksele Municipality has three sister cities: Mosjøen, Norway Ähtäri, Finland Lovozero, Russia References External links Lycksele Municipality - Official site
Lycksele (commune)

La commune de Lycksele est une commune suédoise du comté de Västerbotten. 12 264 personnes y vivent. Son chef-lieu se situe à Lycksele. Politique municipale En 2018 le parti social-démocrate suédois des travailleurs a perdu l'élection municipale, ainsi l'Alliance a pris le pouvoir dans la commune. C'était la première défaite pour la gauche après 48 ans au pouvoir. Démographie Depuis la reformation de la commune en 1971, la croissance démographique a été négative. Localités principales Kristineberg Lycksele Rusksele Vie culturelle Plusieurs musées, par exemple le « heimat », la zone de loisirs du Gammplatsen (« vieille ville »), et le musée des Samis. Personnalités liées à la commune John Lindgren, fondeur suédois, champion du monde 1927 Elisabeth Svantesson, femme politique suédoise, Ministre suédoise des Finances Jumelages La commune de Lycksele est jumelée avec : Paltamo (Finlande) Ähtäri (Finlande) Vefsn (Norvège) Notes et références Portail de la Suède
Lycksele (comune)

Lycksele è un comune svedese di 12 409 abitanti, situato nella contea di Västerbotten. Il suo capoluogo è la cittadina omonima. Località Nel territorio comunale sono comprese le seguenti aree urbane (tätort): Lycksele Kristineberg Rusksele Amministrazione Gemellaggi Mosjøen Ähtäri Lovozero Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Lycksele Collegamenti esterni (SV) Sito ufficiale, su lycksele.se. Lyckselekommun (canale), su YouTube.
Lycksele (gemeente)

Lycksele (Samisch: Liksjuon kommuvdna) is een Zweedse gemeente in het landschap Lapland. De gemeente behoort tot de provincie Västerbottens län. Ze heeft een totale oppervlakte van 5930,5 km2 en telde 12.147 inwoners in 2026. De gemeente Lycksele is ontstaan uit de Umelappmark, die later Lycksele lappmark werd. In de gemeente Lycksele bevinden zich 4 Same gemeenschappen, te weten Vapsten, Ran, Gran en Umbyn. Plaatsen
Gmina Lycksele

Gmina Lycksele (szw. Lycksele kommun) – gmina w Szwecji, w regionie Västerbotten, z siedzibą w Lycksele. Pod względem zaludnienia Lycksele jest 177. gminą w Szwecji. Zamieszkuje ją 12 785 osób, z czego 50,51% to kobiety (6458) i 49,49% to mężczyźni (6327). W gminie zameldowanych jest 451 cudzoziemców. Na każdy kilometr kwadratowy przypada 2,3 mieszkańca. Pod względem wielkości gmina zajmuje 18. miejsce. Zobacz też podział administracyjny Szwecji Bibliografia SCB - Statistiska centralbyrån
Lycksele (comuna)

Lycksele (em sueco: Lycksele kommun) é uma comuna da Suécia localizada no condado de Västerbotten. Sua capital é a cidade de Lycksele. Possui 5 518 quilômetros quadrados e uma população de 12 324 habitantes (2020). A economia tradicional da comuna está baseada na exploração mineira e florestal, e em pequenas indústrias de produtos de madeira e metalomecânicos. A comuna é atravessada pelo rio Umeälven e pela estrada europeia E12, ligando Mo i Rana, na Noruega a Helsínquia, na Finlândia. É desde 2010 uma ”zona administrativa de língua lapónica” (Förvaltningsområdet för samiska språket), onde existem direitos linguísticos reforçados para a minoria étnica dos lapões. Referências Bibliografia «Lycksele». City Population. 2018
Comuna Lycksele

Lycksele este o comună (municipalitate) situată în partea de nord a Suediei, în comitatul Västerbotten. Are o suprafață de 5930,5 km 2 și numără 12.368 de locuitori (conform unor estimări oficiale din 2011). Are în componență 17 localități. Reședința comunei este orașul Lycksele. Demografie Localități componente Zone urbane Lista celor mai mari zone urbane din comună (anul 2015) conform Biroului Central de Statistică al Suediei: Așezări cu populația de sub 200 locuitori Există 15 asemenea localități pe teritoriul comunei: Note
Люкселе (комуна)

Комуна Люкселе (швед. Lycksele kommun) — адміністративно-територіальна одиниця місцевого самоврядування, що розташована в лені Вестерботтен у північній Швеції. Люкселе 18-а за величиною території комуна Швеції. Адміністративний центр комуни — місто Люкселе. Населення Населення становить 12 332 осіб (станом на вересень 2012 року). Населені пункти Комуні підпорядковано 2 міські поселення (tätort) та низка сільських, більші з яких: Люкселе (Lycksele) Крістінеберг (Kristineberg) Рускселе (Rusksele) Гедлюнда (Hedlunda) Естра-Ертреск (Östra Örträsk) Кнафтен (Knaften) Міста побратими Комуна підтримує побратимські контакти з такими муніципалітетами: Комуна Вефсн, Норвегія Палтамо, Фінляндія Олонець, Росія Галерея Виноски Посилання Сайт комуни [Архівовано 14 листопада 2012 у Wayback Machine.] Див. також Комуна (Швеція) Список комун Швеції
Parc de Kärrtorp

Le parc de Kärrtorp (en suédois : Kärrtorpsparken) est un parc du quartier de Kärrtorp à Stockholm en Suède. Description Le parc de Kärrtorp fait partie du parc Gränsberget, qui formait l'ancienne frontière entre la paroisse de Botkyrka et la paroisse de Nacka. La zone a été aménagée en parc dans le plan d'urbanisme de 1948 et devait former un « tampon » vert entre l'ancienne zone de chalets d'Enskededalen à l'ouest et le quartier prévu de Kärrtorp à l'est. La zone a également conservé le Torpet Kärrtorp (sv), qui a donné son nom au quartier de Kärrtorp. En 2009, le conseil municipal de Stockholm a décidé de renommer la partie centrale de du parc Gränsberget en Kärrtorpsparken. La partie nord a été nommée Fäholmaskogen. Fäholma était autrefois le nom d'une zone marécageuse et forestière. La partie sud du Gränsberget a pu conserver son ancien nom. Le parc de Kärrtorp s'étend sur environ 160 mètres au nord de Kärrtorpsvägen. Dans la partie sud, des parties des bâtiments historiques de Kärrtorpet ont été préservées. Dans la partie nord se trouve une aire de jeux avec, entre autres, un filet d'escalade, un jeu d'équilibre, un toboggan, un terrain de pétanque, une pergola et des sièges. Il y a des espaces verts à proximité pour les pique-niques et les jeux de ballon. Le Viloparken est relié au Kärrtorpsparken à l'ouest. Galerie Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Karrtorpsparken Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts
Kärrtorpsparken

Kärrtorpsparken är en park i stadsdelen Kärrtorp i södra Stockholm. Parken fick sitt nuvarande namn år 2009. Beskrivning Kärrtorpsparken är en del av Gränsberget, som utgjorde den gamla gränsen mellan Botkyrka socken och Nacka socken. Området utlades som parkmark i stadsplanen från 1948 och skulle bilda en grön ”buffert” mellan Enskededalens äldre stugbebyggelse i väster och den planerade stadsdelen Kärrtorp i öster. I området sparades även torpet Kärrtorp som kom att ge stadsdelen Kärrtorp sitt namn. År 2009 beslöt Stockholms kommunfullmäktige att namnändra Gränsbergets mellersta del till Kärrtorpsparken. Den norra delen fick samtidigt namnet Fäholmaskogen. Fäholma var förr namn på ett kärr- och skogsområde. Gränsbergets södra del fick behålla sitt tidigare namn. Kärrtorpsparken sträcker sig cirka 160 meter norrut från Kärrtorpsvägen. I södra delen finns delar av Kärrtorpets historiska bebyggelse bevarad. I norr delen ligger en lekplats med bland annat klätternät, balanslek, rutschkana, boulebana, pergola och sittplatser. Fria gräsytor finns intill för picknick och bollspel. Se även Viloparken som ansluter till Kärrtorpsparken i väster. Källor Utlåtande 2009: RIII (Dnr 312-660/2009). Namn för parker inom stadsdelarna Kärrtorp och Enskededalen - Kärrtorpsparken och Fäholmaskogen, Gränsberget får ändrad omfattning. Stockholms stad: Kärrtorpaparken. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kärrtorpsparken.
Nytorpsbadet

Nytorpsbadet är ett mindre kommunalt utomhusbassängbad på norra delen av Nytorps gärde i stadsdelen Kärrtorp i södra Stockholm. Beskrivning Nytorpsbadet har sitt namn efter torpet Nytorp som låg här fram till början av 1960-talet när badet anlades. I första stadsplanen (Pl 3250) över Kärrtorp som vann laga kraft 1947 reserverades ett större område för ”idrottsändamål” som avsåg ett friluftsbad med cykel- och bilparkering för de badande på platsen för Nytorp. Det kom att dröja till 1961 innan badet kunde invigas. Anläggningen består av en 25-metersbassäng, en plaskdamm och klätterställning samt kiosk. Det finns toalett och omklädningsrum och bara utedusch. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Nytorpsbadet.
Oarjep Áhkájiegŋa

Oarjep Áhkájiegŋa (Södra Áhkájiegŋa), enligt tidigare ortografi S Akkajekna eller Södra Akkaglaciären, är en glaciär i Sareks nationalpark i Jokkmokks kommun i Norrbottens län. Glaciären ligger mellan Rijddatjåhkkå och Kanalberget i Oalgásjmassivet mellan 1154 och 1637 meters höjd i bergspasset Áhkávágge som förbinder Álggavágge med Sarvesvágge. Glaciären satt tidigare ihop med Nuortap Áhkájiegŋa. Under den lilla istiden (cirka åren 1600 till 1900) var Oarjep Áhkájiegŋa 5,11 km² som störst att jämföra med 3,13 km² år 2008 vilket motsvarar en minskning av arealen med 39 %. Oarjep Áhkájiegŋa avvattnas av Rijddanjunjesjågåsj och vattnet hamnar till slut i Lilla Luleälven. Se även Lulesamiska naturobjekt på kartorna Nuortap Áhkájiegŋa Referenser
Vuojnesjiegŋa

Vuojnesjiegŋa, enligt tidigare ortografi Vuoinesjekna, är en glaciär i Sareks nationalpark i Jokkmokks kommun i Norrbottens län. Glaciären är belägen på ungefär 1260 till 1920 meters höjd mellan Vuojnestjåhkkås nordöstra kam och Spijkkakammen i Sarektjåhkkåmassivet. Under den lilla istiden (cirka åren 1600 till 1900) var Lánjekjiegŋa 3,12 km² som störst att jämföra med 2,75 km² år 2008 vilket motsvarar en minskning av arealen med 12 procent. Vattnet från glaciären rinner ner till Liehtjitjávrre via Vuojnesjågåsj. Referenser Externa länkar Flygfoto över Vuojnesjiegŋa
Ähpárjiegŋa

Ähpárjiegŋa, enligt tidigare ortografi Äparjekna, är en glaciär i Sareks nationalpark i Jokkmokks kommun i Norrbottens län. Glaciären är belägen på ungefär 1160–1740 meters höjd i en dalgång mellan Ähpártjåhkkås norra kam (Äparkammen) och Favoritkammen. Vattnet från glaciären rinner ner i Liehtjitjávrre norr om Ähpar via vattendraget Ähpárjågåsj. Vattnet fortsätter därefter mot Lilla Luleälven via Sijddoädno och Blackälven. Ähpárjiegŋa är den näst största glaciären i Ähparmassivet. Referenser
Svenonius glaciär

Svenonius glaciär är en glaciär i Sareks nationalpark i Jokkmokks kommun i Norrbottens län. Glaciären omges av Jiegŋatjåhkkå, Ryggåsberget och Svenonius toppar (Sydtoppen) på västra sidan av högslätten Luohttoláhko. Den befinner sig mellan 1260 och 1815 meters höjd. Svenonius glaciär hade tidigare ett dramatiskt isfall som sträckte sig ner mot Jiegŋavágge, men det har minskat kraftigt i storlek på grund av den globala uppvärmningen. Glaciären satt fram till cirka 1960 ihop med Oarjep Luohttojiegŋa. Under den lilla istiden (cirka åren 1600 till 1900) var glaciärens areal 4,01 km² som störst att jämföra med 3,11 km² år 2008 vilket motsvarar en minskning med 22 %. Svenonius glaciär avvattnas av Luohttojåhkå och vattnet hamnar till slut i Lilla Luleälven. Se även Lulesamiska naturobjekt på kartorna Referenser
Lánjekjiegŋa

Lánjekjiegŋa, enligt tidigare ortografi Lanjekjekna, är en glaciär i Sareks nationalpark i Jokkmokks kommun i Norrbottens län. Glaciären är belägen på Lánjektjåhkkås västra sida, mellan 1299 och 1743 meters höjd. Under den lilla istiden (cirka åren 1600 till 1900) var Lánjekjiegŋa 1,77 km² som störst att jämföra med 1,20 km² år 2008 vilket motsvarar en minskning av arealen med 32 procent. Lánjekjiegŋa avvattnas av Gájnájjågåsj och vattnet hamnar till slut i Stora Luleälven Se även Lulesamiska naturobjekt på kartorna Referenser Källor Lánjekjiegŋa - Bolin center for climate research [1]