NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Aula Magna

Aula Magna är den största hörsalen vid Stockholms universitet. Förutom den stora föreläsningssalen finns några grupp- och seminarierum. Utanför föreläsningssalen finns ett galleri med läsplatser. Hörsalen används vid akademiska högtider såsom magisterpromoveringar och symposier samt även till externa arrangemang, som till exempel bolagsstämmor. Nobelföreläsningar har även hållits här. Fakta Arkitekt: Ralph Erskine Byggherre: Stockholms Universitet genom Barbro Smith Lindwall, Akademiska hus genom Hans Lindh Byggnadsår: 1995–1997 Sittplatser: 1194, fördelat på två avdelningsbara ytor om 557 respektive 637 sittplatser Bruttoarea: 7860 kvm Konstnärlig utsmyckning: Kirsten Ortwed och Liss Eriksson Adress: Frescativägen 6 Aula Magna ritades av arkitekten Ralph Erskine, som även ritat Allhuset, Stockholms universitetsbibliotek, Aktiverum (Frescatihallen) och Juristernas hus för universitetets räkning. Utformning Aula Magna var den sista av Erskines byggnader på universitetsområdet. Tanken att placera en aula på platsen fanns med då campuset planerades under tidigt 1960-tal. Aulan är delvis placerad under mark. Från norrsidan och huvudingången ger den ett lågt och småskaligt intryck. Här dominerar stora glasytor. Mot sydsidan reser sig byggnaden i sin fulla höjd. Genom att Erskine bröt upp fasaden i många volymer med olika storlek, struktur och höjd lyckades han gestalta denna slutna del på ett intressant sätt. Här är fasaden uppförd av tegel i olika röda nyanser och partier artikulerade med olika ytstrukturer. På taket syns från långt håll de för Erskine typiska solreflektorerna som släpper in dagsljus ner till hörsalen via lanterniner. Interiören bjuder på ett vidsträckt panorama genom glasfasaden mot norr som ger en nära kontakt med naturen och de gamla ekarna utanför. Invändigt går de mönstrade tegelväggarna igen. Samkomponeringen med naturen ger sig i interiören till känna genom blottat urberg i nedre foajén. Innertakens rustika beklädnad av blonda träslag är ett kännbart karaktärsdrag som skänker besökaren en ombonad, varmare känsla än enbart glaset och stenen. Aula Magnas auditorium hämtar inspiration från antikens amfiteatrar. Detta är ett praktiskt betingat drag: de 1194 åhörarna ska kunna uppfatta talaren utan elektronisk förstärkning. För detta ändamål samarbetade Erskine med akustikkonsulten Nils-Åke Nilsson. Innertaket av trä har en brant lutning mot scenen och kraftig profilering för att maximera ljudets spridning och undvika ekon. Dessa praktiska lösningar ger även en estetisk skulptural effekt.För att få en maximal ljudspridning har man byggt en brant lutning utifrån scenen och man har aktivt arbetat med att rumsform och material skall diffusera ljudet och undvika ekon. Bilder Källor Olof Hultin; Ola Österling; Michael Perlmutter (2002) [1998]. Guide till Stockholms arkitektur. Stockholm: Arkitektur Förlag. Libris 8465772. ISBN 91 86050‐58‐3 Erskine, Ralph; (1998) "Aula Magna, Stockholm", Arkitektur, nr 1, Stockholm Egelius, Mats, (1998) "Aula Magna sluter cirkeln", Arkitektur, nr 1, Stockholm Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Aula Magna. Aula Magnas webbplats
Велика зала (Стокгольмський університет)

Велика зала, також Aula Magna — найбільша аудиторія Стокгольмського університету у Швеції, завершена у 1998 році. Крім великої лекційної зали, у споруді є менші зали для нарад та семінарів. Поза лекційним залом є галерея для читання. Аудиторія використовується для проведення академічних зборів, таких як конференції та симпозіуми, а також для зовнішніх функцій, таких як загальні збори. Тут також проводилися нобелівські лекції. Архітектор Велика зала була спроєктована архітектором Ральфом Ерскіном (швед. Ralph Erskine), який також спроєктував сусідні Альхусет, Бібліотеку університету Стокгольма, Активерум (Frescatihallen) та Будинок законів університету. Велика зала була останнім проєктом Ерскіне для університету перед його смертю в 2005 році. Ідея розмістити аудиторію на цьому місці датована ще початком 1960-х, коли планувався кампус. Посилання Aula Magna (англ.). Стокгольмський університет. Архів оригіналу за 12 серпня 2019. Процитовано 12 серпня 2019.
Ausås kyrka

Ausås kyrka är en kyrkobyggnad i Ausås. Den är församlingskyrka i Strövelstorps församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Föregångaren är en medeltida kyrka i romansk stil. Nuvarande kyrka uppfördes 1857–1858 och invigdes den 14 november 1859. Byggnaden ritades 1848 av Johan Fredrik Åbom och sammanfogades med ett sedan tidigare befintligt kyrktorn från en äldre kyrka uppförd på medeltiden. Kyrkan är uppförd av putsad och vitkalkad gråsten och tegel och består av ett rektangulärt långhus med ett smalare kor. I väster finns kyrktornet och i öster en utbyggd tresidig sakristia. Taket är ett rött tegeltak. Kyrkorummets innertak har kryssvalv. Nuvarande interiör präglas av 1906 års renovering. Inventarier Dopfunten är tillverkad på 1200-talet och är förmodligen ett verk av Mörarpsmästaren. Tillhörande dopfat av mässing är skänkt till kyrkan i slutet av 1890-talet. Predikstolen i nygotik är tillverkad 1858 av snickaren O Ekberg i Ausås. Altartavlan är målad 1950 av Gunnar Vallentin, Mölle. Gamla altartavlan "Jesus i Getsemane" är utförd 1828 av Alexander Malmqvist. Gamla altartavlan är monterad bakom nuvarande altartavla via en svänganordning och kan även den vändas ut mot kyrkorummet. Kyrkklockor Storklockan av malm omgöts 1760 av Andreas Wetterholtz i Malmö. Lillklockan av malm göts 1743 av Andreas Wetterholtz i Malmö. Orgel 1872 byggde Anders Victor Lundahl, Malmö en orgel med 11 stämmor. 1940 byggde A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en orgel med 18 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1985 av Tostareds Kyrkorgelfabrik, Tostared och är en mekanisk orgel. Fasaden är från 1872 års orgel. Bildgalleri Referenser Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Åsbo Släkt- och Folklivsforskare Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Spannarpsortens hembygdsförening Strövelstorps församling Wikimedia Commons har media som rör Ausås kyrka.
Avasjö kapell

Avasjö kapell är ett kapell som tillhör Dorotea-Risbäcks församling i Luleå stift. Kapellet ligger i Borgafjäll i Dorotea kommun. Kapellet uppfördes 1950 efter ritningar av Ralph Erskine, Sören Wimmerström och Ulf Oelrik. Byggmästare var Sixten Wikbro från Högland. Byggnaden har en stomme av trä och ytterväggar klädda med stående träpanel. På ytterväggarna finns ett brunt listverk som får kapellet att likna ett korsvirkeshus. Byggnaden täcks av ett brant valmat sadeltak. Väster om kapellet finns en fristående klockstapel med öppen konstruktion. Inventarier Dopfunt, belysningsarmatur och antependium är tillverkade efter ritningar av Ralph Erskine. Altartavlan med fjällmotiv på korväggen är målad av Kerstin Jansson och tillkom 1977. Ett harmonium. Källor Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 borgabo.se Noter Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Dorotea-Risbäcks församling
Avaskärs kapell

Avaskärs kapell är en kyrkobyggnad i Kristianopels församling. Kyrkobyggnaden Avaskärs kapell invigdes 1934 och fungerar som ett gravkapell. Kapellet byggdes på samma plats som Sankt Petri kyrka i den nu svunna staden Avaskär en gång stått. Den gamla kyrkan byggdes på 1200-talet eller tidigare revs sannolikt kring år 1600 då den nya staden Kristianopel grundades endast ett hundratal meter bort. Kyrkogården är idag det enda som finns kvar av den gamla staden Avaskär. En renovering och tillbyggnad gjordes av kapellet 1965. Vidare läsning Anderson, William (1926). Kyrkor i Östra Härad. Sveriges kyrkor ; 22. Blekinge ; 1:1. Stockholms: Svenska Bokhandelscentralen. sid. 3ff. Libris 19512948. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6867 Externa länkar Östra Blekinge hembygdsförening om Avaskärs kapell Wikimedia Commons har media som rör Avaskärs kapell.
Avesta Krylbo

Avesta Krylbo (szw. Avesta Krylbo station) – stacja kolejowa w Krylbo, dzielnicy miasta Avesta, w regionie Dalarna, w Szwecji. Stacja została otwarta dla ruchu kolejowego w 1873 roku, kiedy Norra stambanan między Sztokholmem i Storvik otwarto dla ruchu. Pierwszy, oryginalny budynek dworca był drewniany i skromny. Został zburzony w 1902 roku i zastąpiony przez znacznie większy i reprezentacyjny budynek z kamienia, który istnieje do czasów obecnych. Zbudowany został w czasie, kiedy otwarto linię do Mjölby. Przyczyniło się to do powstania jednego z największych węzłów kolejowych w Szwecji. Linie kolejowe Dalabanan Godsstråket genom Bergslagen Przypisy
Avesta kyrka

Avesta kyrka är en kyrkobyggnad i Avesta. Den är församlingskyrka i Avesta-Grytnäs församling i Västerås stift. Kyrkan står nära Dalälven vid Koppardalen och på andra sidan vägen från stadsdelen Gamla byn. Kyrkobyggnaden Bygget av kyrkan påbörjades 1651 av myntmästaren Marcus Kock och adventssöndagen 1655 kunde kyrkan invigas. Till det yttre var kyrkan klar men mycket arbete återstod på insidan. En läktare byggdes 1662 (renoverad 1747). Av sex ljuskronor var en som skänkts av Karl X Gustav, som tidigare funnits på Fredensborgs slott i Danmark. 1722 skänktes ett urverk till tornet av bergslaget. En altartavla sattes upp som tidigare suttit i Tyska kyrkan i Stockholm. En bruddräkt blev testamenterad av fru Christina Cronström (1678-1758) på Brogård säteri. I september 1803 härjade en våldsam brand i Avesta då även kyrkan skadades. Kyrkans torn och yttertak förstördes, likaså dess fristående klockstapel med klockor. Ytterväggarna och valven klarade sig däremot. Nuvarande kyrktorn uppfördes år 1851-52. Läktarorgeln 1666 skänktes ett Positiv till kyrkan av Lars Rothof att användas som orgel. 1734 inköptes ett orgelverk. 1885 byggde E. A. Setterquist & Son, Örebro, en orgel med 15 stämmor fördelade på två manualer. 1938 byggdes en orgel av A. Magnusson Orgelbyggeri AB, Göteborg. 1955 blev den omdisponerad av samma firma. 1989 genomfördes en renovering av Bröderna Moberg, Sandviken Källor Externa länkar Avesta församlings historia Dalademokraten skriver om Avesta kyrka Dalademokraten skriver om Avesta kyrka Wikimedia Commons har media som rör Avesta kyrka.
Axel Dahlströms torg

Axel Dahlströms Torg ligger i stadsdelen Högsbo i södra Göteborg. Torget utmärker sig med ett höghus på 16 våningar som stod klart 1956, samt ett väggkonstverk på medborgarhuset i form av en marmorintarsia av Endre Nemes. Historik Torget byggdes 1953–1955 och fick sitt namn 1950 efter Axel Dahlström, ledamot i Göteborgs stadsfullmäktige från 1915 och stadsfullmäktiges andre vice ordförande i Göteborg 1927–1946. Den tidstypiska bebyggelsen runt torget är ritad av arkitekterna Sven Brolid och Jan Wallinder. Torget planerades som ett stadsdelscentrum, ett så kallat "C-torg", vilket skulle utgöra ett socialt, kulturellt och kommersiellt centrum för ett befolkningsunderlag på cirka 9 000 personer. Väggkonstverket består av ett sextiotal marmorsorter och invigdes i april 1955. Det hade då tagit stenarbetarna 7 500 timmar att utföra. Måtten är 9,30 x 8,40 meter. På torget står verket "Ur väggen" av Yvonne T. Larsson, som invigdes våren 2009. Dess geometriska vinklar kopplar till, och är inspirerade av Endre Nemes vägg. Övrigt Axel Dahlströms Torg förvaltas av Göteborgslokaler. Källor Från Haga till Hammarkullen : allmännyttans hus i Göteborg, Helena Lind, Bert Leandersson, Kabusa böcker, Göteborg 2010 ISBN 978-91-7355-075-8 Noter Externa länkar Axel Dahlströms Torg
Galeria de Arte Axel Ebbe

Galeria de Arte Axel Ebbe (em sueco: Axel Ebbes Konsthall) se localiza na cidade de Treleburgo, no sul da Suécia, e pertence ao conjunto de museus locais. O escultor e escritor Axel Ebbe doou sua obra à cidade em 1933, que erigiu a galeria em 1935. A galeria foi projetada pelo então arquiteto da cidade de Malmo, Carl-Axel Stoltz. A construção foi financiada pelo Banco de Treleburgo. A galeria exibe esculturas, trabalhos gráficos e poesias do "artista filho da Planície Sul". Referências Bibliografia
Axel Ebbes Konsthall

Axel Ebbes Konsthall är ett konstnärsmuseum i Trelleborg. Konsthallen ingår i Trelleborgs Museer. Axel Ebbe skänkte sitt livsverk, skulpturer och bildkonst, till Trelleborgs stad 1933. En konsthall, bekostad av Trelleborgs stads sparbank byggdes år 1935. Konsthallen ritades av dåvarande stadsarkitekten i Malmö Carl-Axel Stoltz. Den invigdes högtidligt i närvaro av kronprinsparet. Samtidigt invigdes skulpturen Sjöormen på Stortorget i Trelleborg. Institutionen är unik på så sätt att det är en konsthall dedikerad till en särskild person, jämfört med till exempel Malmö konsthall eller Liljevalchs i Stockholm, men inte heller baserad på konstnärens egen bostad, såsom Milesgården eller Carl Larsson-gården. Konsthallen skulle likna Ebbes egen ateljé med gröna växter och mycket ljus. "Ett önskemål från oss vore, om detta kunde ordnas så, att den ev. byggnaden kunde i någon mån påminna om den miljö, i vilken konstverken tillkommit bland blommor och grönt, som gåve ett ljusare och gladare intryck än de vanliga museala gravkamrarna" citat från gåvobrevet till Trelleborgs stad. I originalutförande hade konsthallen ett glastak, med vattenelement och mycket växtlighet för att påminna om den vinterträdgård som också fungerade som Ebbes Ateljé i Villa Klythia. På grund av svårigheter med att kontrollera atmosfären kring gipsskulpturerna, och läckage i taket, har dessa detaljerna bortprioriterats (jämför bilder nedan). Utbyggnad Under våren 2021 togs beslut för omfattande renovering av den befintliga byggnaden, samt en tillbyggnad i anslutning. Tillbyggnaden ritades av Liljewall arkitekter. Byggprojektet inleddes i december 2023, och i oktober 2025 återinvigdes museet med dess tillbyggnad. Vid invigningen klippte skådespelaren Björn Kjellman med lokalanknytningar bandet, och Bongo Riot uppträdde. Utbyggnaden innehåller förutom en större foajé som tillåter sittande gäster, ytterligare en hall för tillfälliga utställningar och en ateljé för kreativt skapande. Interiörbilder Gåvobrevet Referenser Noter Tryckta källor Hemmel, Jan, Vem var du Axel Ebbe, 2015 Hägg, Algot (1936), Axel Ebbe och hans konstverk – några biografiska data och en vägledning vid ett besök i Axel Ebbes konsthall i Trelleborg, Trelleborg Otryckta källor Trelleborgs kommuns hemsida Liljewalls hemsida
Axel Landquists park

Axel Landquists park är en liten park på Södermalm i centrala Stockholm. Parken ligger på Åsögatan 141–147, mellan Södermannagatan och Nytorgsgatan. Parken är cirka 80 × 30 meter stor. Här finns en lekplats. På platsen stod tidigare Åsö sjukhus. Axel Landquist levde 1843–1933 och var kyrkoherde i Katarina församling. I populärkulturen Axel Landquists park förekommer även som titel på en av låtarna i Thåströms album Kärlek är för dom. Källor Axel Landquists park hos Stockholms stads hemsida
Axelsbergs torg

Axelsbergs torg är ett torg i stadsdelen Hägersten i Söderort inom Stockholms kommun. Torget är beläget mellan Hägerstensvägen 244-250 vid Hodellvägen 1 och tunnelbanestationen Axelsberg. Torget mäter cirka 60x30 meter i omkrets. Vid Axelsbergs torg ligger apotek, Axelsbergs servicehus och Axelsbergs vårdcentral. Torget omfattar träd (som nattetid lyses upp från marken av en spotlight), buskar och blomrabatter. Dessutom finns en boule-bana och fontänskulpturen Osome-Jo av konstnären Tommy Widing, rest 1983. Det ursprungliga torget invigdes 1964, men då under namnet Axelsbergsplan. Sitt nuvarande namn fick den 1979. Torget renoverades 2002 under ledning av Landskapslaget (genom Tomas Saxgård, Anneli Rosendal och Staffan Tapper) som utformade en ny version av torget. De samarbetade med Arne Nilsson Design AB. Axelsbergs torg ska inte förväxlas med Hägerstens torg, som är beläget i Axelsbergs centrum. Källor
Axelsö

Axelsö är en ö i Gryts skärgård i norra delen av fjärden Orren. Axelsö har varit bebodd i hundratals år fram till 1990-talet. Ön hette tidigare Andrakö. Den har tidigare varit änkebostad och senare arrendegård till Engelholms herrgård. Referenser Tryckta källor Källgård, Anders; Ahlborg Johnny G. R. (2005). Sveriges öar. Stockholm: Carlsson. Libris 9863749. ISBN 91-7203-465-3
Axevalla folkhögskola

Axevalla folkhögskola är en folkhögskola i Vallebygden i Skara kommun, beläget vid Axevalla hed och tätorten Axvall. I närområdet finns bland annat Skara Sommarland, Axevalla travbana, Varnhems klosterkyrka och Hornborgasjön. Historia Skolan började sin verksamhet 1873 i Ullervad nära Mariestad, flyttade efter fem år till Stenstorp och år 1923 till Axvall. Där övertogs Västgöta regementes läger på Axevalla hed. Tidigare hette skolan Skaraborgs läns folkhögskola och hade Skaraborgs läns landsting som huvudman ända till 1982. Den nuvarande huvudmannen är Stiftelsen för Axevalla folkhögskola, vars stiftare är Sverigefinska Riksförbundet och därför har finska språket ett stort utrymme på skolan, vilket bland annat syns på skolområdet som är skyltat på svenska och finska. Referenser Externa länkar Axevalla folkhögskolas webbplats Wikimedia Commons har media som rör Axevalla folkhögskola.﻿
Axevalla House

Axevalla House (Axevalla hus) is the ruins of a medieval castle in the parish of Skärv in the municipality of Skara, Västergötland, Sweden. It is located on a headland by Lake Husesjön, east of the heathland of Axevalla Hed and halfway between the cities Skara and Skövde. History The castle was first mentioned in 1278, when Magnus Ladulås was taken prisoner there during a feast by his host Peter Porse. A further reference was made to the castle as the new castle in Axavald (novum castrum in Axsawaldh) in 1315, and again in 1321, when it was called "the New House", suggesting it replaced an earlier construction. When Magnus Ladulås died in 1290, the kingdom was divided between his sons Birger, Erik and Valdemar. Axevalla was given to Duke Erik, and after his death in 1318 as a prisoner at Nyköpings hus, his widow Ingeborg Håkansdotter – mother of the still underage King Magnus Eriksson – received the estate as her residence. Her contacts with the mighty Danish family Porse was considered a threat to the Swedish Crown, as Axevalla House was an important defence in the ongoing wars between the Nordic countries. It was therefore decided against Ingeborg's will, that the castle should be returned to the Crown. Failing to reach a peaceful agreement, the castle was besieged in 1323. The conflict ended with the Peace of Skara in 1326, where it was decided that Ingeborg Håkansdotter should relinquish Axevalla House and instead move to the estate of Dåvö in Munktorp in Västmanland. Her ”dangerous liaisons” had been broken. In early 14th century, the castle was remodelled. The main fortress measured 52 x 44 metres and was surrounded by fortifications, ramparts, and a moat. Palissades stretched into the lake and the stone road leading to the castle was surrounded by swamp. In 1367, it fell into the hands of King Albrekt of Mecklenburg. Subsequent to his defeat at Åsle in 1389, it passed to Queen Margaret of Denmark and became a residence for Danish sheriffs. Engelbrekt Engelbrektsson tried unsuccessfully to capture it in 1434, and after a second siege in 1436, the peace negotiations were suspended. The sheriff did however voluntarily turn the castle over to the Swedes shortly after. It would be fair to assume that Axevalla House formed part of a defence line against Danish forces. During the battles between kings Charles VIII of Sweden and Christian I of Denmark, it was attacked by an uprising of disgruntled farmers and burnt to the ground. It was never rebuilt. The castle is depicted in Suecia antiqua et hodierna, a collection of engravings collected during the middle of the 17th century by Erik Dahlbergh. Hardly any visible traces now remain of the building above ground. See also Kata Farm (church ruin) Varnhem Abbey References Other Sources Henrikson, Alf (2013-07-18). Svensk Historia (in Swedish). Albert Bonniers Förlag. ISBN 9789100136567.
Axsjön (Morgongåva, Vittinge socken, Uppland)

Axsjön är en av två insjöar i Morgongåva i Heby kommun i Uppland och ingår i Norrströms huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,353 kvadratkilometer och ligger 58 meter över havet. Delavrinningsområde Axsjön ingår i det delavrinningsområde (664317-156758) som SMHI kallar för Mynnar i Skattmansöån. Medelhöjden är 71 meter över havet och ytan är 29,89 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 5, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 5 vattendrag innan det når havet efter 126 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (64 procent) och jordbruk (19 procent). Avrinningsområdet har 0,68 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,3 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 1,76 kvadratkilometer eller 6 procent av avrinningsområdet. Bad och fiske Axsjön har en badplats vid sjöns östra strand. Sjön har ett fiskbestånd bestående av abborre, gädda, sutare, mört och braxen. Se även Lista över insjöar i Heby kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Axsjön på VISS
Backamo flygfält

Uddevalla Backamo flygfält (ICAO-kod: ESGA). Historik Backamo har under flera hundra år varit en militär övningsplats. Historien har anor sedan 1628, då ett "baahusisk regement" sattes upp under den norska tiden. Bohusläns regemente har sedan den 12 oktober 1724 haft övningar på Backa mo. Den 27 sept. 1913 flyttades regementet till de nya kasernerna i Uddevalla och Backamo lämnades. Riksdagen beslutade 1932 att bygga nödlandningsflygplatser mellan Malmö via Göteborg till norska gränsen däribland Backamo. Arbetet bedrevs som ett AK-arbete och pågick under åren 1937–1938[källa behövs]. Andra flygfält på den linjen var Skärvhem i dåvarande Svarteborgs landskommun, och Näsinge vid Strömstad. Under andra världskriget kom lägret vid Backamo åter till användning. Baracker för befäl och sjukvård samt en expeditionsbyggnad uppfördes. Våren 1940 iordningställdes området för att kunna användas som krigsfångläger. Skolbataljonen I 17 svarade för utbildning av landstormsbefäl och i slutet av år 1941 utbildades hemvärnsbefäl här. I april 1945 var det dags för ny upprustning. Kriget i Europa var slut. nu skulle tyska soldater, interner, beredas plats. Sammanlagt 1200 man varav 112 officerare var internerade från maj till början av december 1945. Under denna tid byggdes flygfältet ut med arbetskraft från interneringslägret. Banan har senare förlängts till sin nuvarande längd. Förlängningen togs i drift 1984.[källa behövs] Utan ersättning överlät Svenska staten 1993 flygfältet till Uddevalla kommun. Flygfältet har även använts vid filminspelning. 1987 spelades delar av filmen LEIF av Galenskaparna och Aftershave in här. Scenerna är den stora flyg och militäruppvisningen som innehåller bl. a. The Fighting Egg[källa behövs]. Beskrivning av flygplatsen Flygfältets läge är N 58°11' E011°58', höjd över havet 424 fot (129 m) och består av ett gräsbevuxet fält med ett markerat stråk med måtten 760 x 30 meter. Stråkets riktning är nominellt 060 grader (ungefär ost nordost) och 240 grader (ungefär väst sydväst). Fältet är endast lämpligt för mindre flygplan. Vid flygfältet bedrivs flygning med mindre flygplan av flera var för sig fristående föreningar som till exempel Backamo Flygklubb och privatpersoner samt ett flygföretag, Flyguppdraget Backamo AB, som bedriver bland annat flygutbildning och uppdragsflyg. Sedan 2026 är fältet tillhållsplats för Aeroklubben i Göteborg. I närområdet finns också Backamo lägerplats och en skjutbana. Källhänvisningar Se även Lista över flygplatser i Sverige Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Backamo flygfält. Backamo Flygklubb Flyguppdraget AB