Gårdeby kyrkogård

Gårdeby kyrkogård är en kyrkogård vid Gårdeby kyrka i Gårdeby socken, Söderköpings kommun. Kyrkogården ligger omkring 20 kilometer öster om Linköping och ungefär lika långt söder om Norrköping. Den har en rektangulär planform i nord–sydlig riktning och kyrkan ligger i den norra delen. Kyrkogården präglas av sin ålderdomliga utbredning, de kallmurade stenmurarna, trädkransen, smidesgrindarna och äldre gravvårdar längs murarna. Omgivning Gårdeby kyrka ligger på en höjd i ett småbrutet och uppodlat landskap. Väster om kyrkogården står en klockbod som köptes från Skärkind 1830. I närheten ligger en skola från 1951, som även innehåller församlingshem, och flera tidigare lärarbostäder. Längs infartsvägen finns det före detta kommunalhuset från 1919. Den tidigare prästgården ligger i Åkerby, omkring en kilometer sydväst om kyrkan. Gårdeby kyrka Gårdeby kyrka uppfördes under senare delen av 1200-talet och är ett sent exempel på en romansk absidkyrka. Dateringen har fastställts genom dendrokronologiska undersökningar av det ursprungliga virket på absidvinden. Kyrkan är den östligaste bevarade absidkyrkan i Östergötland. Byggnaden är uppförd av gråsten och består av ett rektangulärt långhus och ett smalare kor med absid. Under senmedeltiden tillkom en sakristia i norr. Fasaderna är vitputsade och taken är spånklädda. Exteriören har bevarat mycket av sin ursprungliga medeltida karaktär. Historia Kyrkogårdens utbredning framgår tydligt av en storskifteskarta från 1776. Formen överensstämmer i stora drag med den nuvarande, även om murens sträckning har förändrats norr och nordväst om kyrkan. Kartan visar öppningar i väster, öster och söder som möjligen var försedda med stigluckor. På den häradsekonomiska kartan från 1868–1877 hade kyrkogården i huvudsak sin nuvarande omfattning. Fotografier från omkring 1950 visar att stora delar av marken då var täckta med sand eller grus och att gravstenar och gravkors stod mer oregelbundet än i början av 2000-talet. Minneslunden invigdes 2002. Utformning Kyrkogården saknar formell kvartersindelning. I inventeringen delades den in i fyra områden. Område 1 omfattar gravarna längs den västra muren, område 2 gravarna mellan den västra muren och mittgången, område 3 gravarna öster om mittgången och område 4 gravarna längs den östra muren. Kyrkan ligger i den norra delen av kyrkogården, där det inte finns några gravvårdar. Den begränsade utvidgningen och kyrkans placering ger anläggningen en ålderdomlig karaktär. Gravarna står huvudsakligen söder om kyrkan och äldre gravvårdar finns särskilt längs de västra och östra murarna. Murar Kyrkogården omges på samtliga sidor av fristående kallmurade murar. Murarna består av kluven granit och naturlig fältsten lagda i oregelbundna skift. Murarnas utbredning överensstämmer till stora delar med den som visas på kartor från 1700- och 1800-talen. Ingångar Kyrkogården har ingångar i väster, öster och söder. De västra och södra ingångarna har rikt dekorerade dubbelgrindar av smidesjärn från 1800-talet. Grindstolparna är fyrkantiga och har pyramidformade plåtklädda krön. Den östra ingången har en enklare järngrind från mitten av 1900-talet. I grindens dekor finns en fisk. Grindstolparna är delvis inbyggda i den omgivande kyrkogårdsmuren. Vegetation Trädkransen består främst av lindar och har delvis föryngrats. Enstaka äldre almar finns också kvar. Särskilt betydelsefull är den stora almen vid den östra ingången. På kyrkogården växer nord–sydliga häckar av häckoxbär, rosenspirea och ölandstok. Gångsystem Från den södra grinden leder en naturgrusgång fram mot kyrkan. Från den västra ingången går en gång som delvis är belagd med grus och delvis med plattor. Plattgången leder till kyrkans västra och södra ingångar och fortsätter fram till minneslunden sydöst om kyrkan. En grusgång går också runt hela kyrkobyggnaden. Gravvårdar Gravvårdarna är från slutet av 1700-talet och framåt. Vid inventeringen fanns sju vårdar från perioden 1793–1898. Därutöver fanns ett äldre gjutjärnskors över Gustav von Röök uppställt öster om kyrkan. På kyrkogården finns också smideskors och yngre gravvårdar av olika slag. De äldre och mer påkostade gravarna ligger främst längs kyrkogårdsmurarna. Inne på kyrkogården finns enstaka enklare vårdar från den allmänna linjen. Denna placering speglar den äldre indelningen mellan köpegravar i ytterkanterna och enklare gravar inne i gravområdena. Gravvårdar från 1700- och 1800-talen Två av kyrkogårdens äldsta gravvårdar står längs den västra muren. Den ena är rest över C. F. von Röök och daterad 1793, medan den andra är rest över Lostbohm och daterad 1799. Längs den östra muren finns en liknande vård över C. G. Tempelman från 1805. De tre gravvårdarna är utförda av kalksten och har avsmalnande sidor och avfasade krön. Deras likartade utformning och höga ålder ger dem ett mycket högt kulturhistoriskt värde. Minneslund Minneslunden invigdes 2002 och ligger sydöst om kyrkan. Där finns en ordnad plats för blommor, vaser och ljus. Minneslunden nås via den plattbelagda gången från kyrkans entréer. Klockboden Väster om kyrkogården står en klockbod som köptes från Skärkind 1830. Den ersatte en äldre klockstapel som tidigare stod inne på kyrkogården. Klockboden är klädd med faluröd lockpanel och har ett spåntäckt tälttak. Dörren och de rektangulära ljudluckorna är svartmålade. Storklockan göts 1730 av Magnus Hultman i Norrköping. Lillklockan, som också är gjuten av Hultman, omgöts 1748. Klockboden är ett ovanligt bevarat exempel på en byggnadstyp som tidigare var vanlig vid landsbygdens kyrkor. Likboden I kyrkogårdens sydöstra del finns en tidigare likbod. Den knuttimrade byggnaden har två våningar, faluröda fasader och ett sadeltak täckt med betongtegel. Sedan 1950-talet används den som redskapsbod. På den västra sidan finns en svart plåtklädd dubbeldörr med vitt foder och ett lunettfönster ovanför. På den södra sidan finns en äldre svart paneldörr. Byggnaden påminner om den äldre seden att förvara avlidna i en särskild byggnad inför begravningen. Undanställda gravvårdar Ett antal äldre gravvårdar har flyttats från sina ursprungliga platser och ställts upp på kyrkogården. Bland dessa finns ett gjutjärnskors över riddaren och lagmannen Gustav von Röök samt kors av smidesjärn. Trots att vårdarna är undanställda har de ett högt kulturhistoriskt värde. Soluret Söder om kyrkan finns ett solur. Solur blev vanliga på Östergötlands kyrkogårdar under 1600-talet och skänktes ofta till kyrkorna. Soluret har därför både kulturhistoriskt och miljöskapande värde. Gravtitlar Titlarna på gravvårdarna speglar traktens samhällsliv och sociala struktur. Bland de förekommande titlarna finns lagman, riddare, prost och hemmansägare. Kulturhistoriska värden Gårdeby kyrka och kyrkogård bildar tillsammans med murarna, grindarna, klockboden, likboden och trädkransen en sammanhållen miljö med mycket höga kulturhistoriska värden. Kyrkans placering i den norra delen och kyrkogårdens begränsade förändringar ger platsen ett särskilt högt kontinuitetsvärde. De kallmurade murarna, grusgångarna och grindarna visar kyrkogårdens äldre struktur. Klockboden och likboden representerar byggnadstyper som tidigare var vanliga men som i dag är ovanliga. De äldre kalkstensvårdarna, järnkorsen och smideskorsen visar äldre gravskick och personhistoriska samband. Se även Gårdeby kyrka Referenser