NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Björnlunda kyrka

Björnlunda kyrka är en kyrkobyggnad i Björnlunda socken i Strängnäs stift, Södermanland. Kyrkan är församlingskyrka i Daga församling. Kyrkobyggnaden Kyrkans äldsta delar härstammar från 1100-talet. Under 1300-talet förlängdes långhuset med cirka 7 meter åt väster, då även sakristian byggdes. Kyrktornet tillkom på 1400-talet och uppfördes av gråsten. Några takvalv verkar aldrig ha uppförts. 1763 - 1766 utvidgades kyrkan år norr med en korsarm. Kyrkans främre del består av greve Curt von Stedingks gravvård. Inventarier På södra väggen hänger ett stort triumfkrucifix från 1200-talet. Ett litet processionkrucifix kommer från staden Limoges i Frankrike och importerades hit redan på 1100-talet. Altartavlan gjordes som en kopia av Louis Masreliez altartavla för Maria Magdalena kyrka i Stockholm år 1913. Predikstolen uppsattes 1804 och har kvar sina originalmålningar. På altarstolen finns ett timglas, gjort 1736. Orgel 1830 bygger Pehr Zacharias Strand, Stockholm en orgel med 6 stämmor, en manual och bihängd pedal. 1873 byggs orgeln om av E. A. Setterquist & Son, Örebro. 1912 bygger Olof Hammarberg, Göteborg en orgel med 12 stämmor, två manualer och pedal. 1937 byggs orgeln ut med 3 stämmor. Den nuvarande orgeln är byggd 1980 av Åkerman & Lund Orgelbyggeri AB, Knivsta och är mekanisk. Fasaden och fyra stämmor är från 1830 års orgel. Andra byggnader Bakom kyrkan finns en klockstapel som troligen har byggts 1656. I stapeln hänger två klockor, från 1728 och 1774. Bilder Källor Daga församling informerar Strängnäs stift informerar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Gunnar Redelius: Sörmländska kyrkor med långt kor Tidskriften Fornvännen 1968 Olika nummer av Daga Kyrkoblad. Sörmländska Kyrkor Nr. 10, Björnlunda Kyrka. Utg. Sörmlands museum. Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Björnlunda kyrka.
Björnsnäs

Björnsnäs är en herrgård invid Bråvikens innersta del i Åby i Kvillinge socken i Östergötland. Godset tillhörde på 1600-talet släkten Crusebjörn, reducerades 1683 och har senare ägts av bland annat släkterna Reenstierna, Staël von Holstein, von Friesendorff och Trozelli. Herrgården uppfördes 1848 i byggnadsstilen senempire. 1898 moderniserades byggnaden under ledning av Isak Gustaf Clason. 1920 omfattade herrgården 7 ½ mantal, med en areal av 743 hektar, varav 222 hektar åker; taxeringsvärde 384 800 kr. Källor Björnsnäs i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1922)
Björnträsket (Edefors socken, Norrbotten)

Björnträsket är en sjö i Bodens kommun i Norrbotten som ingår i Lule älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 1,95 kvadratkilometer och ligger 142 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Gullträskbäcken (Bredträskbäcken). Sjön är en av ett pärlband av sjöar i Flarkån som är ett biflöde till Luleälven. Delavrinningsområde Björnträsket ingår i delavrinningsområde (735335-173858) som SMHI kallar för Utloppet av Björnträsket. Medelhöjden är 179 meter över havet och ytan är 15,44 kvadratkilometer. Räknas de 7 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 92,72 kvadratkilometer. Gullträskbäcken (Bredträskbäcken) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 108 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (66 procent). Avrinningsområdet har 1,98 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 12,8 procent. Se även Lista över insjöar i Bodens kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Björnträsket på VISS
Björsäters kyrka, Västergötland

Björsäters kyrka är en kyrkobyggnad sedan 2006 i Lugnås församling (tidigare Björsäters församling) i Skara stift. Den ligger i kyrbyn Björsäter i Mariestads kommun. Kyrkobyggnaden Den första stenkyrkan i Björsäter uppfördes någon gång under 1100-talets första hälft. Delar av medeltidskyrkan ingår i den nuvarande kyrkobyggnadens södra vägg. Enligt en teckning i Johan Peringskiölds Monumenta från slutet av 1600-talet framgår det att bestod av ett långhus och ett vapenhus. Torn saknades. Istället var taket försett med en takryttare i väster. Kyrkan verkar enligt teckningen sakna särskild korutbyggnad. Enligt anteckningar i kyrkböckerna hade kyrkan "en mur mellan koret och kyrkorummet", vilket skulle ha varit en triumfbåge. Kyrkan skall även varit försedd med valvbågar. Eftersom kyrkan med tiden blev trång och bristfällig fattade man 1752 ett beslut att bygga om. Mäster Loëll i Mariestad fick i uppdrag att svara för arbetet efter ritningar av Carl Fredrik Adelcrantz. Den allra första delen som blev färdigt var långhuset med sina kryssvalv. Det innebar att man hade ett fungerande gudstjänstrum som invigdes Fjärde söndagen i advent 1754 av biskop Engelbert Halenius. Däremot stod tornet och sakristian inte färdiga förrän 1779. Kyrkan fick genom denna etappvisa nybyggnad under 1700-talet det utseende den har i dag, med undantag av strävpelarna som tillkom 1905. År 1921 skadades tornet genom ett åsknedslag. Vid detta tillfälle förstördes tornspiran, kyrkklockorna, tornuret och yttertaket. Återställningsarbetet var färdigt 1925. Tornet fick nu sin barockinspirerade tornhuv. Nya kyrkklockor anskaffades 1922. Inventarier Altaruppställningen består av en större tavla med motiv: Jesu korsfästelse, samt en mindre med motiv: Kristi uppståndelse, målad av Johan Aureller 1687. Ramverket utfört samma tid av Börje Löfman, Mariestad. Predikstol i barock med baldakin från 1680. Dopfunt av trä tillverkad 1698. Bonad på pelaren intill dopfunten utförd av Gerd Allert. Orgel Orgeln byggdes av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB och tillkom 1948. Fasaden samt fem stämmor finns bevarade från kyrkans första orgel byggd av Johan Niklas Söderling 1849. Två fria kombinationer, tutti, utlösare samt automatisk pedalväxling. Bilder Referenser Björsäter-Lugnås-Bredsäter av Ivar Nilsson. Gummessons Boktryckeri, Falköping 1971. Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Christians kyrksida Wikimedia Commons har media som rör Björsäters kyrka, Västergötland.
Björsäters kyrka, Östergötland

Björsäters kyrka är en kyrkobyggnad i Björsäter i Linköpings stift. Den är församlingskyrka i Åtvids församling. Kyrkobyggnaden En tidigare stavkyrka från 1100-talets början, som låg omedelbart söder om den nya kyrkan. Delar av en målad träpanel, som återanvänts på vinden och i tornet på den nya, skänktes i början av 1900-talet till Statens historiska museum. Nuvarande kyrka uppfördes av byggmästare Casper Seurling och invigdes 20 september 1800 av biskop Jacob Axelsson Lindblom. Kyrkan består av enskeppigt långhus med halvrunt kor i öster och halvrund vägg i väster. Vid långhusets västra vägg finns kyrktornet med ingång. Öster om koret finns en vidbyggd sakristia. En ut- och invändig renovering genomfördes vid mitten av 1800-talet under ledning av bröderna August och Johan Robert Nyström. Vid två tillfällen år 1936 samt år 1949 renoverades kyrkan under ledning av arkitekt Johannes Dahl i Tranås. Inventarier En dopfunt av kalksten är ett gotländskt arbete från senare delen av 1200-talet eller början av 1300-talet. Ett triumfkrucifix är från 1400-talet. I kyrkan finns två predikstolar, dels en altarpredikstol som tillverkades 1709 av bildhuggare Gabriel Beutin, samt dels en predikstol på norra väggen som tillkom 1949. Orgel En orgel av okänt ursprung med 7 stämmor skänkter av Hindrik Reuter och Catharina Hindersdotter. Ombyggd 1722 av Carl Björling (orgelbyggare) till 5 stämmor. 1768 reparerades den på order av riksråder Sinklairs befallning av Gustaf Lagergren, Östra Husby. Orgeln sätts 1837 upp i Skärkinds kyrka. 1831 bygger Gustaf Andersson, Stockholm, en orgel med 10 stämmor och en manual. Nuvarande orgel kom på plats 1949 och är byggd av Nils Hammarberg i Göteborg. Fasaden är från 1831 års orgel och orgeln är pneumatisk. Det finns två fria kombinationer, registersvällare och automatisk pedalväxling. Källor Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Björsäter C:1 (sid 223) Vidare läsning Nisbeth, Åke (1963). Kyrkor i Östergötland : Bankekinds härad : mellersta delen : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor ; 99. Östergötland ; 1:3. Stockholm: Generalstabens litografiska anst. sid. 307-382. Libris 19512837. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6944 Externa länkar Björsäters kyrka, Östergötlands länsmuseum Lindblom, Andreas: Björsäters stafkyrka och dess målningars ställning inom vår medeltidskonst., Fornvännen 1911, ss. 67-101
Blackebergsskolan

Blackebergsskolan är en kommunal grundskola på Björnsonsgatan 132 i Blackeberg i Bromma väster om Stockholm. Skolan har cirka 450 elever, tre parallellklasser i alla årskurser från förskoleklasser, grundskoleklasser år 1-6. Skolan ligger nära stadsdelens centrum, några minuters promenad från Blackebergs tunnelbanestation. Historik Blackebergsskolan byggdes 1951 och blev färdig 1952. Åren 1952-1969 hette skolan Blackebergs folkskola. Skolan ritades 1951 och arkitekt var Åke E. Lindqvist (1914-1987). Skolan blev dock snart för liten eftersom så många unga familjer med barn flyttade hit. Årskurs 1 och 2 fick därför under många år hålla till i hyrda lokaler i bostadshusen i området. Nu är dock åldersfördelningen i området en helt annan, och förutom låg- och mellanstadieklasser finns i skolan nu också undervisning för barn i behov av särskilt stöd. I skolan och i de låga trähusen omkring finns lokaler för förskola och skolbarnsomsorg. Arkitektur Blackebergsskolans hus är byggt i rött tegel med tak av svart plåt och vita snickerier kring fönstren. Entrén har mönsterlagt tegel. En vaktmästarbostad byggdes också. De ovannämnda trähusen, daghem (förskola) och fritidshem, nybyggdes 1983 på tomten. Skolan är byggd i tre våningar och interiört är skolan byggd med en ljushall med tegelväggar med vertikala putsfält, kalkstensgolv, en betongtrappa med kalkstenssteg samt smidesräcken och träpanel på loftgångsräckena. På första våningen finns ljusinsläpp från två sidor. Skolan ligger i kvarteret Norrmannen 6. Byggmästare var Gustaf Detthoff och byggherre var Folkskoledirektionen. När stadsdelen Blackeberg byggdes skilde man biltrafiken och promenadvägarna åt. När parkområdena planerades på 1950-talet ville man utnyttja naturen i stället för att förändra den. Vid den tiden var stadsträdgårdsmästare Holger Blom en av planerarna. Konstnärlig utsmyckning 1952 skapade konstnären och skulptören Arne Jones en skulptur, Den fantasifulle muraren, som finns i Blackebergsskolan. På skolgården finns skulpturer, dels Hjorthind med kalv av den norske skulptören Arne N. Vigeland (1900-1983), dels två totempålar, som skolans elever tillverkat. Arne Vigelands original av skulpturen Hjorthind med kalv finns i Rådhusparken i Haugesund, en stad på den norska västkusten. Några andra kända norska konstnärer med namnet Vigeland är skulptören Gustav Vigeland (1869-1943) och hans bror, målaren Emanuel Vigeland (1875-1948), samt Emanuels Vigelands dotter Maria Vigeland (1903-1983). Blackebergsskolan i litteraturen I romanen Låt den rätte komma in, som utspelar sig i Blackeberg, går karaktären Oskar i Blackebergsskolan, där han ständigt blir trakasserad av andra elever i klassen. Referenser Noter Allmänna källor Vandring i Blackeberg, Bromma hembygdsförening. Externa länkar Blackebergsskolan. Blackebergsskoklan, SISAB. Wikimedia Commons har media som rör Blackebergsskolan.
Blacksta kyrka

Blacksta kyrka är en kyrkobyggnad i Blackstaby i Strängnäs stift. Den är församlingskyrka i Bettna församling. Kyrkobyggnaden Ursprungliga kyrkan byggdes på 1100-talet och bestod av ett långhus med smalare kor i öster. Någon gång på 1300-talet fick kyrkorummet sin rektangulära form. Omkring år 1500 uppfördes en sakristia norr om koret och ett vapenhus uppfördes vid kyrkans södra sida. På 1700-talet vidgades fönstren för att få in mer ljus. 1755 revs vapenhuset och södra portalen murades igen. Huvudingången flyttades till västra kortväggen. Klockringningen sker ännu manuellt. Inventarier Invändigt finns en glasmålning som visar Kristi uppståndelse. I koret finns två medeltida järnkronor. I långhuset tre malmkronor. Predikstolen är skänkt till kyrkan 1755. I kyrkan finns även två begravningsvapen, ett för ätten Lilliehöök af Fårdala och ett för majoren Carl Sabelsköld (1590-1663), vilken tillsammans med hustrun Ingeborg Rosenstråle (1608-1674) donerade två vapenprydda stakar som fortfarande finns i kyrkan. Orgel Kyrkans orgel hör till de äldre i Strängnäs stift. Den byggdes ursprungligen 1859 av orgelbyggaren Per Larsson Åkerman för läroverket i Strängnäs. 1892 sattes den upp i Blacksta kyrka med ny fasad. Orgeln har fem stämmor. Galleri Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 228. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Bettna församling Wikimedia Commons har media som rör Blacksta kyrka.
Bladåker Church

Bladåker Church (Swedish: Bladåkers kyrka) is a Lutheran church in the Archdiocese of Uppsala in Uppsala County, Sweden. History and architecture The first written record of a church on this site dates from 1316. The presently visible church, however, dates from the late 15th or early 16th century, with the exception of the sacristy (13th century) which is the only remains of the earlier, probably otherwise wooden, church. The church is constructed of fieldstone, with brick having been used for details and decorations in the façade. The external bell tower, made of wood, was erected in 1748. Inside, the church is decorated with frescos, dating from 1623. These were painted over during the 18th century but have since been restored. Among the church furnishings, a late medieval sculpture of the Holy Virgin and a number of wooden funeral coat of arms from the local nobility can be mentioned. The altarpiece is especially noteworthy as it was painted by Anna Maria Ehrenstrahl and donated by her to the church. The church lies in a small hamlet, containing several well-preserved historical farmhouses and the former church school. References External links Media related to Bladåkers kyrka at Wikimedia Commons
Blasieholmstorg

Blasieholmstorg est une place du quartier de Norrmalm à Stockholm en Suède. Présentation Blasieholmstorg est une place de la péninsule de Blasieholmen. Elle se situe entre Stallgatan et Arsenalsgatan et mesure environ 80 x 20 mètres. Histoire À la fin des années 1640, la base navale de Stockholm fut déplacée de Blasieholmen à Skeppsholmen. Dans le plan de la ville élaboré ultérieurement à l'initiative de la reine Christine, les parcelles étaient disposées sur la place rectangulaire. Au cours des années 1650 et 1660, des palais furent construits sur les parcelles. L'environnement de la place a depuis conservé son caractère. Une réorganisation architecturale de la place a été réalisée en 1989 avec la participation du sculpteur Sivert Lindblom. Les chevaux de Constantinople et de Venise À chaque extrémité de la place se dresse un cheval de bronze. Il s'agit de moulages de sculptures de chevaux byzantins sur la place Saint-Marc à Venise. Les originaux furent pris comme butin de guerre lors de la quatrième croisade contre Constantinople en 1204. Les modèles des chevaux de Blasieholmstorg étaient des moulages que l'on peut trouver à la Glyptothèque Ny Carlsberg de Copenhague. Bâtiments Blasieholmstorg 8: Utrikesministerhotellet, années 1600 Blasieholmstorg 9-11: Palais Fersen, 1634 Blasieholmstorg 13 - Arsenalsgatan 7: Stora Sällskapets hus, 1870 Blasieholmstorg 14: Palais Douglas, 1659 Arsenalsgatan 8 Galerie Notes et références Voir aussi Liens externes Articles connexes Lieux et monuments de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Stockholm
Blasieholmstorg

Blasieholmstorg är ett torg på Blasieholmen på Norrmalm i Stockholm. Det ligger mellan Stallgatan och Arsenalsgatan, och är cirka 80 x 20 meter stort. Namnet Torget fick sitt nuvarande namn i början av 1800-talet, långt efter det att Blasieholmen knutits ihop med Norrmalm genom landhöjning och utfyllnader. Noga räknat ligger inte torget på holmen, eftersom det forna sundet låg bortom Stallgatan. Historia I slutet av 1640-talet flyttades Stockholms örlogsbas från Blasieholmen till Skeppsholmen. I den stadsplan som upprättades därefter på Drottning Kristinas initiativ lades tomter ut vid det rektangulära torget. Under 1650- och 1660-talet bebyggdes tomterna med palats. Till det yttre har miljön kring torget därefter bibehållit sin karaktär. En arkitektonisk omgestaltning av torget genomfördes 1989 under medverkan av skulptören Sivert Lindblom. Hästarna från Konstantinopel och Venedig I vardera änden av torget står en bronshäst. De är avgjutningar av bysantinska hästskulpturer på Markusplatsen i Venedig. Originalen togs som krigsbyte vid det fjärde korståget mot Konstantinopel 1204. De omedelbara förlagorna till hästarna på Blasieholmstorg var avgjutningar som finns i Glyptoteket i Köpenhamn. Källor Noter Fastigheter (urval) Blasieholmstorg 8: Utrikesministerhotellet (byggt på 1600-talet) Blasieholmstorg 9-11: Fersenska Palatset (byggt 1634) Blasieholmstorg 13 / Arsenalsgatan 7: Stora Sällskapets hus (byggt 1870) Blasieholmstorg 14: Douglaska palatset (byggt 1659) Arsenalsgatan 8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Blasieholmstorg. Stockholmskällan har media som rör Blasieholmstorg Hästarna på Blasieholmstorget
Blekets kyrka

Blekets kyrka är en före detta kyrkobyggnad belägen i Tjörns kommun. Den tillhörde Stenkyrka församling i Göteborgs stift i Svenska kyrkan. Historia Blekets kyrka invigdes i januari 1929. Då var kyrkan i princip bara en kyrksal. Därefter har kyrkan byggts om genom åren, bland annat när kyrkan fick sitt kor. Tornspiran byggdes 1955 när kyrkan fick sin kyrkklocka. Tagen ur bruk Söndagen den 7 maj 2023 kl 15:00 firades det en speciell gudstjänst i kyrkan där den formellt avkristnades, togs ur bruk och skulle säljas. Även om beslutet fattades under 2022 har processen att ta kyrkan ur bruk varit i gång redan under 2016. Sedan december 2019 fram tills dagen då kyrkan togs ur bruk har inte någon verksamhet hållits i den heller. Kyrkobyggnaden Den enkla vitmålade träkyrkan ligger i Blekets samhälle utmed vägen mot Klädesholmen. Kyrkan uppfördes 1928 på frivillig väg, enligt uppgift efter ritningar utförda av kyrkoherden Gustav Cederberg. Byggnaden är av panelklätt trä och fick först ett enskeppigt, rektangulärt gudstjänstrum under brutet tak. Tornspiran med kyrkklocka byggdes 1955 och det smalare, polygonalt avslutade koret tillkom året därpå. Kyrksalen täcks av ett tredingstak och inredningen är enkel med lösa stolar. Predikstolen står på golvet. Kyrkan har 80 sittplatser och är enkelt inredd. Inventarier Altaret från 1956 är tillverkat i trä och altarprydnaden utgörs av ett förgyllt träkors. Den vitmålade dopfunten av trä tillkom 1962. Dess åttakantiga fot är marmorerad i grått. Funten har en låg åttakantig cuppa med skuren dekor runt kanten. Orgel Vid södra långväggen står en orgel tillverkad 1967 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB. Den är mekanisk och har fem stämmor fördelade på manual och pedal. Källor Vi har tagit Blekets kyrka ur bruk - Svenska kyrkan Tjörn Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Blekets kyrka.
Naturum Blekinge

Naturum Blekinge är ett så kallat naturum som ligger i huset Gymnastiken i Ronneby brunnspark. I besökscentret ges information om Blekinges natur, miljö och kulturlandskap samt kulturreservatet Ronneby Brunnspark. Här kan man ta del av utställningar som berättar om Brunnsparkens historia, landskapet Blekinge, Bräkneån, jätteträd, natur, skyddade områden, utflyktsmål och friluftsliv. Naturum Blekinge är öppet dagligen under maj - september samt helgdagar under vår och höst. Fri entré. Blekingeleden går genom brunnsparken alldeles intill naturum. Upp genom Brunnsskogen finns en 1,3 km lång skyltad naturstig. I parken finns trädrunda där 50 olika träd och buskar presenteras. Naturum Blekinge tar emot bokade besök året runt för guidade vandringar i parken och skogen samt visningar av utställningarna. Externa länkar Naturum Blekinge - Länsstyrelsen Blekinge län
Blentarps kyrka

Blentarps kyrka är en kyrkobyggnad i Blentarp, cirka 13 km sydväst om Sjöbo. Den är församlingskyrka i Blentarps församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes i gråsten under 1100-talets senare hälft. Ingångens portal har en ram av röd övedssandsten med två lejon som vaktar ingången. Under medeltiden var denna ingång endast avsedd för männen. Vapenhuset med trappgavlar tillkom under 1200-talet och troligen även tornet som har en rund form, något som är ovanligt. I Skåne finns tre andra kyrkor med runt västtorn, nämligen Bollerups kyrka, Hammarlunda kyrka och Hammarlövs kyrka. Tornet har två strävpelare och en åttkantig spira. Under 1400-talet välvdes kyrkan. 1754 gjordes en förlängning österut genom att man rev den gamla medeltida korabsiden och byggde ett rakt avslutat kor med barockgavlar i stället. En sakristia tillbyggdes 1911. Inventarier Dopfunten är samtida med kyrkans äldsta delar och är utförd av Mårtensgruppen i kalksten. Cuppan dekoreras av rundbågar med tolv öppningar, en för varje apostel, med repstavsornament undertill. På foten finns två lejon och en vädur. Ett av lejonen biter i väduren, som symboliserar ondskan. Dopfatet tillverkades av mässing under 1600-talet. Från 1200-talet finns två processionskors i förgylld koppar bevarade. Under 1880-talet fanns planer från riksantikvarien att flytta korsen till Historiska museet i Stockholm, något som dock inte skedde, varför korsen finns kvar i kyrkan. 1910 flyttades dock två träskulpturer till Historiska museet i Lund. Det rörde sig om ett triumfkrucifix av ek och en apostelbild av björk som var i dåligt skick. Altaruppsatsen och predikstolen köptes 1759 från Öveds kyrka som skulle rivas. Predikstolen tillverkades på 1600-talet i renässansstil. 1748 tillkom baldakinen, och 1976 tillkom en duva, symbolen för den Helige Ande, som hänger i predikstolens tak. Orgel Den nuvarande orgeln byggdes 1914 av Johannes Magnusson, Göteborg och är mekanisk med roosweltlådor. Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Blentarps församling informerar Wikimedia Commons har media som rör Blentarps kyrka.
Blombergska huset

Blombergska huset är ett bostadshus i Stenstan, Sundsvall, som uppfördes 1889 i kvarteret Jupiter. Huset ritades av Sven Malm för grosshandlaren Johan Gustav Blomberg, precis som det intilliggande huset Blombergska huset vid Sjögatan. De båda husen brukar därför gå under det gemensamma namnet Blombergska husen. Sedan 25 april 1980 är Blombergska husen ett byggnadsminne. Källor
Blombergska huset vid Sjögatan

Blombergska huset vid Sjögatan är ett bostadshus i Stenstan, Sundsvall, som uppfördes 1889 i kvarteret Jupiter. Huset ritades av Sven Malm för grosshandlaren Johan Gustav Blomberg, precis som det intilliggande huset, Blombergska huset. De båda husen brukar därför gå under det gemensamma namnet Blombergska husen. Sedan 25 april 1980 är Blombergska husen ett byggnadsminne. Källor