NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Glava kyrka

Glava kyrka är en kyrkobyggnad i Glava i Karlstads stift och som uppfördes 1735-1738. Den äldsta kyrkan var en enkel träkonstruktion som låg cirka sju kilometer söder om dagens Glava kyrka. Med tiden blev den för liten för ortens behov och därför uppförde man en ny kyrka under ledning av murarmästaren Christian Haller. Haller hade några år tidigare byggt Karlstads domkyrka. Utförande Glava kyrka är en typisk barockkyrka och består av ett rektangulärt långhus med tresidigt avslutat korparti. I öster finns en sakristia och ett västtorn. Senare har västtornets nuvarande spira tillkommit, liksom utbyggnaden framför kyrkans södra portal. Takmålningarna i kyrkorummet är utförda av Hans Georg Schüffner, en kyrkomålare från Göteborg. Inventarier Predikstolen tillverkades år 1738 av bildhuggaren Isak Schullström Från den medeltida kyrkan har bland annat bevarats den så kallade Glavamadonnan, en Mariabild snidad i ek och daterad till 1200-talet. Orgel 1863 byggde Per Åkerman, Stockholm en orgel med 9 stämmor. 1936 byggde E A Setterquist & Son i Örebro en pneumatisk orgel med registersvällare. Den hade även fria och fasta kombinationer samt automatisk pedalväxling. Fasaden är från 1863 års orgel. Källor Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Glava kyrka.
Globala gymnasiet

Das Globala gymnasiet ist ein 2004 gegründetes Gymnasium in Stockholm. Es wird von etwa 700 Schülern besucht (Stand 2021). Architektur Die Schule befindet sich in einem 1936 fertig gestellten Gebäude, welches von Paul Hedqvist in einem streng funktionalen Stil entworfen wurde. Dieses besteht aus einem Hauptgebäude und zwei Flügeln. Besonderheiten Das Gymnasium ist auf Nachhaltigkeit ausgelegt. Es bietet als einzige Schule in Stockholm ein komplett vegetarisches Mittagessen an. Auf dem Dach des Gebäudes befindet sich ein abgespannter, selbststrahlender Sendemast, der von dem auf der Frequenz 322 kHz betriebenen NDB-Funkfeuer mit der Kennung „OU“ verwendet wird. Damit dürfte dies das einzige Schulgebäude sein, auf dessen Dach sich ein selbststrahlender Sendemast befindet. Persönlichkeiten Die schwedische Klimaschutzaktivistin Greta Thunberg besuchte das Gymnasium. Weblinks Website des Globala gymnasiet Einzelnachweise
Globen Shopping

Globen Shopping är ett köpcentrum som sträcker sig längs Arenavägen, intill Globen i stadsdelen Johanneshov i södra Stockholm. Globen Shopping öppnade 1989. Beskrivning Anläggningen längs Arenavägen består av fyra höga huskroppar som är hoplänkade med lägre förbindelsebyggnader. Globen Shopping öppnade 1989 och innehåller en knappt 300 meter lång inomhus butiksgata och ett stort antal kontorslokaler. Bland annat hade Aftonbladet tidigare sin redaktion i anläggningen med huvudentré i gallerians sydligaste del. Idag finns cirka 60 butiker och ett tiotal restauranger och kaféer att tillgå. In- och utgångar ligger i nivå med Globentorget, samt i gatuplan mot Arenavägen och Tele2 Arena. Under anläggningen finns ett parkeringsgarage i tre plan. Arkitekt för byggnaden där bland annat Globen Shopping inryms var Berg Arkitektkontor AB, som även ritade Globen. Bilder Se även Globen City Källor Bedoire, Fredric (2012) [1973]. Stockholms byggnader: arkitektur och stadsbild (5). Stockholm: Norstedt. sid. 349. Libris 12348272. ISBN 978-91-1-303652-6 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Globen Shopping. Globen Shopping
Glänninge sjö

Glänninge sjö är en sjö i Laholm i Laholms kommun i Halland och ingår i Lagans huvudavrinningsområde. Sjön är 16,6 meter djup, har en yta på 0,0807 kvadratkilometer och befinner sig 24,4 meter över havet. Vid sjön finns en badplats. År 2003 samlade man in stor dammussla (Anodonta cygnea) i Glänninge sjö och det var första gången denna mussla påträffades i Halland. Delavrinningsområde Glänninge sjö ingår i delavrinningsområde (626883-132644) som SMHI kallar för Ovan VDRID = Smedjeån i Lagans vattendragsyta. Medelhöjden är 18 meter över havet och ytan är 14,66 kvadratkilometer. Räknas de 321 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 6 141,19 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Lagan (Härån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av jordbruk (66 %). Avrinningsområdet har 0,24 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,6 %. Bebyggelsen i området täcker en yta av 3,25 kvadratkilometer eller 22 % av avrinningsområdet. Galleri Se även Lista över insjöar i Laholms kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Smittskyddsinstitutets uppgifter om badplatser i Laholms kommun hämtat från the Wayback Machine (arkiverat 26 september 2009). Noter Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Glänninge sjö på VISS Wikimedia Commons har media som rör Glänninge sjö.
Glöstorpskyrkan

Glöstorpskyrkan är en kyrkobyggnad som sedan 2010 tillhör Tuve-Säve församling (tidigare Tuve församling) i Göteborgs stift. Den ligger i Tuve i Göteborgs kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan med församlingshem uppfördes 1976 då behov av en kyrka för befolkningen i den nya centrumbebyggelsen hade uppstått. Man hade först tänkt placera byggnaden på en bergshöjd, men för bästa tillgänglighet bestämde man att bygga i anslutning till centrum. För ritningarna svarade arkitekt Voldemars Vasilis och kyrkan invigdes den 5 september samma år av biskop Bertil Gärtner. Arkitekten har inspirerats av Tempelplatsens kyrka i Helsingfors, ritad av Tuomo Suomalainen. Byggnaden har en stomme av betong och spritputsade ytterväggar samt ett plåtklätt yttertak. Förutom kyrksalen i ett plan, ingår även församlingslokaler i två våningsplan i samma komplex, men delarna är tydligt åtskilda. Kyrkan utgör ett blickfång vid Tuve Torg, där den är delvis insprängd i berget och långväggen utgörs av en mur av sprängsten längs bergssidan. På långt håll ser man ett stort cirkelrunt fönster med spröjsar som bildar ett kors. Interiören är ljus och rymlig med särskilt utprovade sittvänliga bänkar. Klockor och klockstapel Vid byggnadens nordöstra hörn finns en klockstapel i rödmålat trä med två kyrkklockor gjutna i Ystad. Den ena har inskriptionen: Kommen till mig I alle som arbeten och ären betungade, så skall jag giva Eder ro. Den andra har en inskription, liknande den i Tuve kyrkas 1700-talsklocka: In nomine Divini gloriam in regis Caroli XVI Gustavi memoriam me Glœstorp ecclesiæ pastore Haquino Lindqvist formaverunt M et E Ohlson. Anno MCMLXXVI. Inventarier Altare, predikstol och dopfunt har alla fundament av röd granit från Hunnebostrand. Bakom altaret står ett stort kors som är sammanfogat med fyra handsmidda spikar. Övriga inventarier skänktes av syföreningar och enskilda. Orgel Den mekaniska orgeln är tillverkad 1977 av Lindegren Orgelbyggeri AB. Den har nitton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Exteriörbilder Referenser Gammalt och nytt i Tuve. Göteborg: Tuve hembygds- och fornminnesfören. 1992. sid. 27-29. Libris 7449266. ISBN 91-630-1512-9 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 487. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Zelm van Eldik, Jop van (2016). Andliga rum : religiösa byggnader i Göteborg. Karlstad: Votum. Libris 19131152. ISBN 9789187283871 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Information från Tuve-Säve församling Externa länkar Tuve-Säve församling Wikimedia Commons har media som rör Glöstorpskyrkan.
Gnosjö kyrka

Gnosjö kyrka är en kyrkobyggnad i Gnosjö i Växjö stift. Den är församlingskyrka i Gnosjö församling. Kyrkobyggnaden Nuvarande kyrka uppfördes 1885 - 1887 och ersatte en tidigare kyrka byggd 1718. Kyrkan har nord-sydlig orientering och består av ett långhus med ett tresidigt kor i söder och ett kyrktorn i norr. Inventarier Dopfunten är från 1900-talet. En altaruppsats är från 1780-talet. Altartavlan är målad 1885 av konstnären Ludvig Frid. Tavlan är en kopia av "Christus Consolator" målad av konstnären Carl Bloch. Delar av en äldre altaruppsats, åtta medaljonger under taklisten samt ett golvur från 1700-talets slut, utförda av Sven Nilsson Morin, har bevarats. Predikstolen från den år 1889 rivna träkyrkan finns bevarad i nuvarande kyrkas torn. Den tillverkades 1718 av bildhuggaren Sven Segervall, Växjö. Orgel En orgeln fanns i gamla kyrkan som flyttades över till nya 1885. Den hade 4 stämmor. Orgeln finns magasinerad i kyrkan. 1905 bygger Eskil Lundén, Göteborg en orgel med 10 stämmor. Den nuvarande orgel är tillverkad 1965 av Västbo Orgelbyggeri, Långaryd och är en mekanisk orgel. Fasaden är från 1905 års orgel. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 363. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Johannesson, Birgitta (2013): Gnosjö socken och dess kyrkor, Gnosjö Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Sörensen, Mattias (2005). Gnosjö kyrka: Gnosjö församling i Gnosjö kommun, Jönköpings län, Växjö stift : kulturhistorisk karakterisering och bedömning. Jönköping: Jönköpings läns museum Webbkällor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Svenska kyrkan i Gnosjö Jönköpings läns museum, rapport Wikimedia Commons har media som rör Gnosjö kyrka.
Godegårds kyrka

Godegårds kyrka är en kyrkobyggnad i Godegård i Linköpings stift. Den är församlingskyrka i Godegårds församling och ligger två kilometer söder om Godegård och cirka 29 kilometer norr om Motala. Kyrkobyggnaden Kyrkan av sten med smalare kor ska enligt traditionen vara invigd 1251. Ett vapenhus i söder tillkom under senmedeltiden. Vid en ombyggnad 1723-24 tillkom en stor korsarm i norr. I samband med detta flyttades altaret till sydväggen och vapenhuset omgjordes till sakristia. Klockstapeln vid kyrkans nordvästra hörn är i sitt nuvarande skick från 1708. En större ombyggnad genomfördes åren 1911-12 under ledning av arkitekt Magnus Dahlander. I kyrkorummet sattes fyra kolonner in i övergången mellan långhus och kor. Ett nytt golv av kalksten lades in på betongunderlag. Ett nytt vapenhus byggdes vid kyrkans norra sida. Inventarier Korets altartavla är målad av Pehr Hörberg. Den föregående altaruppsatsen från 1716 är bevarad liksom tre medeltida träskulpturer. Dopfunten av koppar är tillverkad av mässingsslagaren Daniel Zerl i Norrköping och levererad 1716. Nuvarande predikstol är tillverkad 1808 av Anders Gustaf Malmström, far till konstnären August Malmström. Orgel 1743 sätter Jonas Wistenius, Linköping upp en orgel med 7 eller 8 stämmor. 1896 byggde E. A. Setterquist & Son, Örebro en mekanisk orgel med rooseweltlådor. Fasaden är samtida med orgeln. Den omdisponerades 1965. Omkring 1995 satte Henrik Lind Orgelbyggare i Flemma Snavudden, Vreta kloster, in en Flöjt Octaviant 4' istället för Blockflöjt 2'. Han satte även in en öppen träbas till Salicional 8'. Disposition: Källor Externa länkar Godegårds kyrka, Östergötlands länsmuseum Wikimedia Commons har media som rör Godegårds kyrka.
Godstågsviadukten

Godstågsviadukten (Bocken) är en järnvägsbro uppförd åren 2007-2009 (föregångaren 1935) i stadsdelen Olskroken i Göteborg, och som förbinder de från Gårdatunneln kommande Västkustbanan och Kust till kust-banan med Västra stambanan och Norge/Vänerbanan, samt (via Marieholmsbron) Bohusbanan och Hamnbanan. Det är normalt endast godståg som trafikerar bron, i och med att i princip alla persontåg går via Göteborgs centralstation. Under andra världskriget gick dock permittenttrafiken över bron vilket för en tid gav den smeknamnet tyskviadukten. En tid har nattåg mellan Oslo och Köpenhamn gått där och stannat i Mölndal istället, för att SJ skulle slippa ha nattpersonal för att vända tåget och byta lok. I samband med bygget av Västlänken byggs Godstågsviadukten om med en spårväxel och en ytterligare koppling över Västlänkens spår mot Västra stambanan så att tåg från Hamnbanan, Bohusbanan och Norge-Vänerbanan kan ansluta planskilt. Detta sker inom projektet Olskroken planskildhet. Befintlig ramp kommer användas av tåg från Västra stambanan och Sävenäs rangerbangård. Den gamla bron (1936-2009) Den ursprungliga bron var 640 meter lång och byggdes 1935 i stål med betongstöd. Den byggdes för 18 tons axellast men trafik skedde på dispens upp till 25 ton. Den största tillåtna hastigheten var från början 40 km/h, men var mot slutet sänkt till 20 km/h. Bron var dessutom allmänt utsliten och i mycket dåligt skick med sättningar, varför den var nödd att ersättas av en bättre, vilket skedde 2007-2009. Den nya bron (2009-) Den nya bron är en 441 meter lång bro med förlängda landfästen med stödmurar till en total längd av 645 meter. Den byggdes parallellt med den gamla, som var i bruk under nästan hela byggtiden men sedan revs. Till största delen är den nya bron gjord i betong, men med en stålsektion där bron korsar Västra stambanan och E20. Stålsektionen medger 66 meters spännvidd utan användande av pyloner – för något så prosaiskt som en viadukt för godståg har man inte velat göra tillägg i stadens siluett. Dessutom kunde sektionen svetsas ihop bredvid och skjutas på plats med bara kort avspärrning av Stambanan och E20. Nybygget togs i bruk i slutet av juli 2009 och projektet avslutades under hösten samma år. Den nya viadukten är förberedd för 30 tons axellast även om intilliggande banor tills vidare enbart medger 25 tons axellast. Den största tillåtna hastigheten är 70 km/h, men den kommer tills vidare begränsas till 50 km/h då växlarna i Gårdatunneln inte medger högre hastighet. Bilder Externa länkar ”Godstågsviadukten, Göteborg”. Arkiverad från originalet den 28 april 2015. https://web.archive.org/web/20150428121617/http://www.ncc.se/vara-projekt/godstagsviadukten-goteborg/.
Вестманланд (лен)

Лен Вестманланд (на шведски: Västmanlands län) е лен в централна Швеция. Граничи на север с лените Даларна и Йевлебори, на югозапад с лен Йоребру, а на изток с лените Упсала и Сьодерманланд. Административен център на лена е град Вестерос. През XI век тук се изгражда металургичен център. Общини в лен Вестманланд В рамките на административното си устройсто, лен Вестманланд се разеделя на 10 общини със съответно население към 31 декември 2013 : Източници
Comtat de Västmanland

El Comtat de Västmanland o Västmanlands län, és un comtat o län al centre de Suècia. Fa frontera amb els comtats de Södermanland, Örebro, Dalarna i Uppsala. El comtat també aplega part dels marges del llac de Mälaren. Municipis El llac de la dreta és el Mälaren; el llac de l'esquerra és el Hjälmaren. Arboga Fagersta Hallstahammar Heby Kungsör Municipi de Köping Norberg Sala Skinnskatteberg Surahammar Västerås Enllaços externs Oficina Administrativa del comtat de Västmanland Consell del Comtat de Västmanland Arxivat 2003-02-20 a Wayback Machine.
Västmanland

Västmanland (švédsky Västmanlands län) je kraj ve středním Švédsku. Sousedí s kraji Södermanland, Örebro, Gävleborg, Dalarna a Uppsala. Ke kraji patří také část pobřeží a plochy jezer Mälaren (třetí největší jezero Švédska) a Hjälmaren (čtvrté největší jezero Švédska), obě na jihu kraje. Současný kraj (švédsky län) Västmanland se rozkládá přibližně na východní polovině historické provincie Västmanland, zatímco západní část bývalé provincie zaujímá kraj Örebro. Ale stejně jako v jiných případech, území dnešních krajů Västmanland a Örebro se nekryje přesně s územím někdejší provincie (švédsky landskap). Samosprávné obce Symboly Västmanland získal znak po historické provincii Västmanland. Pokud je znak zobrazen s královskou korunou, reprezentuje krajskou správní radu. Odkazy Související články Västerås letiště Stockholm-Västerås Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Västmanland County na anglické Wikipedii a Västmanlands län na švédské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Västmanlan na Wikimedia Commons Správní rada kraje Västmanland
Västmanlands län

Västmanlands län er et län (amt) i Svealand i Sverige. Det grænser op til Södermanlands län, Örebro län, Dalarnas län og Uppsala län. Det omfatter den østlige del af Västmanland, dele af det vestlige Uppland, dele af Södermanland og det nordøstlige Närke samt mindre ubefolkede dele af Dalarna og Gästrikland. Større byer De ti største byer i Västmanlands län, sorteret efter indbyggertal: Indbyggertal pr. 31. december 2005, Statistiska centralbyrån (SCB). Ekstern henvisning Länstyrelsen i Västmanlands län Arkiveret 10. september 2006 hos Wayback Machine
Västmanlands län

Västmanlands län ist eine Provinz (län) in Schweden. Geographie Das Territorium von Västmanlands län macht 1,5 % der Fläche des schwedischen Staatsgebietes aus. Bevölkerung Der Anteil an der Gesamtbevölkerung Schwedens beträgt 2,7 %. Politik Regionalrat Wahlen seit 2018 Der Regionalrat wird folgendermaßen turnusmäßig alle vier Jahre gebildet: Nach der Wahl wurde eine Minderheits-Koalition aus M, KD und L gebildet. Sie verfügen über 26 von 77 Sitzen. Gemeinden und Orte Gemeinden Västmanlands län besteht aus folgenden zehn Gemeinden (schwedisch: kommuner): (Stand: 31. Dezember 2024) Größte Orte Västerås (110.877) Köping (17.743) Sala (12.289) Fagersta (11.130) Hallstahammar (10.478) Arboga (10.330) (Einwohner Stand 31. Dezember 2010) Weblinks Einzelnachweise
Västmanland County

Västmanland County (Swedish: Västmanlands län, pronounced [ˈvɛ̂stmanlands ˈlɛːn]) is a county or län in central Sweden. It borders the counties of Södermanland, Örebro, Gävleborg, Dalarna and Uppsala. The county also has a stretch of shoreline towards Mälaren (Sweden's third largest lake). Province For history, geography and culture, see: Västmanland (Westmannia) Administration The main aim of the County Administrative Board is to fulfil the goals set in national politics by the Riksdag and the Government, to coordinate the interests of the county, to promote the development of the county, to establish regional goals and safeguard the due process of law in the handling of each case. The County Administrative Board is a Government Agency headed by a Governor. See List of Västmanland Governors. Politics The County Council of Västmanland or Landstinget Västmanland. Riksdag elections The table details all Riksdag election results of Västmanland County since the unicameral era began in 1970. The blocs denote which party would support the Prime Minister or the lead opposition party towards the end of the elected parliament. Municipalities The lake at the lower right is Mälaren; at the lower left is Hjälmaren. Arboga Fagersta Hallstahammar Kungsör Köping Norberg Sala Skinnskatteberg Surahammar Västerås Demographics Foreign background SCB have collected statistics on backgrounds of residents since 2002. These tables consist of all who have two foreign-born parents or are born abroad themselves. The chart lists election years and the last year on record alone. Heby Municipality was included in the 2002 overall statistics, since it was part of the county at the time. Heraldry The County of Västmanland inherited its coat of arms from the province of Västmanland. When it is shown with a royal crown it represents the County Administrative Board. Sports Football in the county is administered by Västmanlands Fotbollförbund. Bandy is also popular, with the most successful Swedish team Västerås SK. Several Bandy World Championship finals have been played in Västerås. References and notes External links Västmanland County Administrative Board Västmanland County Council
Provincia de Vestmania

Vestmania (en sueco: Västmanland) es una de las 21 provincias que conforman Suecia. Cuenta con un gobierno civil o länsstyrelse, el cual es dirigido por un gobernador nombrado por el gobierno. También posee una diputación provincial o landsting, la cual es la representación municipal nombrada por el electorado del provincia. Historia La Junta Administrativa de la provincia, que es la máxima autoridad estatal, fue introducida en 1634. En el transcurso del siglo XX, varias de las tareas anteriores de la Junta Administrativa fueron transferidas a autoridades independientes. Además, otras agencias gubernamentales recibieron departamentos de nivel provincial. Entre tanto, el papel de la junta administrativa ha cambiado, y ahora no solo debe representar el poder del estado en la provincia, sino también salvaguardar los intereses de la provincia frente al estado y promover el desarrollo de la vida comercial de la provincia.​ Desde el siglo XVII hasta la década de 1950, la junta administrativa de la provincia consistió en dos departamentos principales: oficina de tierras y oficina de provincia. La oficina de la provincia se dedicó a la administración de impuestos, la oficina de tierras a todos los demás asuntos.​ A partir de 1953, la Oficina de Tierras se dividió en varias secciones.​ Política y Gobierno El objetivo principal de la Junta Administrativa Comarcal es cumplir los objetivos fijados en la política nacional por el Riksdag y el Gobierno, coordinar los intereses de la comarca, promover el desarrollo de la comarca, establecer objetivos regionales y salvaguardar el debido proceso legal en la tramitación de cada caso. El Consejo Administrativo del Condado es un organismo gubernamental dirigido por un gobernador. Véase la lista de gobernadores de Vestmania. El Consejo Comarcal de Vestmania o Landstinget Västmanland. Municipios Véase también Organización territorial de Suecia Referencias Enlaces externos Página web oficial
Comté de Västmanland

Le comté de Västmanland (Västmanlands Län en suédois) est un comté suédois situé dans le centre du pays. Il est voisin des comtés de Södermanland, Örebro, Dalarna et Uppsala. Il borde également le lac Mälar, troisième plus grand lac de Suède. Province historique Le territoire du comté de Västmanland correspond à la partie est de l’ancienne province historique de Västmanland, au nord-ouest de celle d’Uppland, ainsi qu’à quelques terres du Södermanland et du Närke. Pour l’histoire, la géographie et la culture, voir Västmanland, Uppland, Södermanland et Närke Administration Les principales missions du conseil d’administration du comté (Länsstyrelse), dirigé par le préfet du comté, sont de satisfaire aux grandes orientations fournies par le Riksdag et le gouvernement, de promouvoir le développement du comté et de fixer des objectifs régionaux. Communes Le comté de Västmanland est subdivisé en 11 communes (Kommuner) au niveau local : Arboga Fagersta Hallstahammar Kungsör Köping Norberg Sala Skinnskatteberg Surahammar Västerås Héraldique Le comté de Västmanland a hérité son blason de l’ancienne province historique de Västmanland. Lorsqu’il est représenté avec une couronne royale, le blason symbolise le conseil d’administration du comté. Personnalités du comté de Västmanland Augusta Christie-Linde (1870-1953), zoologiste, y est née. Liens externes Conseil d’administration du comté (en suédois) Assemblée locale (en suédois) Portail de la Suède
Županija Västmanland

Županija Västmanland (šved. Västmanlands län) županija je u središnjoj Švedskoj. Graniči sa županijama Södermanland, Örebro, Dalarna i Uppsala. Dijelovi županije protežu se uz obale jezera Mälaren (treće po veličini švedsko jezero) i Hjälmaren. Osnovana je 1634. godine. Općine u Županiji (Podatci o stanovništvu na dan 31. ožujka 2006)
Västmanland megye

Västmanland megye (Västmanlands län) Közép-Svédország egyik megyéje. Szomszédai Södermanland, Örebro, Dalarna és Uppsala megyék, valamint a Mälaren-tó. Tartomány Fő szócikkek: Västmanland tartomány és Uppland tartomány A megye a két történelmi tartomány területén fekszik. Címer Fő szócikkek: Uppland tartomány címere és Västmanland tartomány címere A megye a tartomány címerét örökölte. Ha a korona is rajta van, akkor a Megye Adminisztrációs Bizottságát jelöli. Népesség Jegyzetek További információk Västmanland megye adminiszációja Västmanland megye