NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Mariakyrkan, Båstad

Mariakyrkan är en kyrkobyggnad i Båstad i norra Skåne. Den tillhör Båstad-Östra Karups församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Mariakyrkan är en treskeppig kyrka från 1400-talet. Den är tämligen stor för att vara medeltida, och räknas därför som kulturellt intressant. Kyrkan är även intressant genom olika gamla kalkmålningar och den övriga interiören i form av mittskeppets stjärnvalv och sidoskeppens korsvalv. Kyrkan började byggas runt 1450 och stod färdig i början av 1500-talet. Kyrkan invigdes i Jungfru Marias namn år 1460. Inventarier Träskulptur av Jungfru Maria och barnet, som troligen är från samma tid som kyrkans invigning. Detta är kyrkans mest dyrbara klenod. Altartavla från 1775 med ett medeltida krucifix. Predikstol i empirestil uppförd 1836. Tornur tillverkat 1876 av urfabriken Pellas Erik Persson och söner i Motala Nr 28. Det är numera ersatt av Clock o Matic elur. Orgel 1792 byggde Jonas Ekengren, Stockholm en mekanisk orgel med 11 stämmor. 1929 flyttades orgeln till vapenhuset och fick en ny fasad. Orgeln är fortfarande i bruk. 1918 byggde Th Frobenius & Co, Lyngby, Danmark en orgel med 25 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1972 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en orgel med mekanisk traktur och elektrisk registratur. Orgeln har en fri kombination och en fast kombination. Fasaden är från 1792 års orgel och var ursprungligen placerad direkt på läktarbarriären. Kororgel Den nuvarande kororgeln byggdes 1938 av Th Frobenius & Co, Lyngby, Danmark och är en pneumatisk orgel. Bildgalleri Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 441. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mariakyrkan.
Mariakyrkan, Eskilstuna

Mariakyrkan var en kyrkobyggnad i Eskilstuna församling, Strängnäs stift. Den var distriktskyrka för fem stadsdelar i Eskilstuna. Vid årsskiftet 2013/2014 avlystes den för kyrkligt bruk och övertogs av studieförbundet Studiefrämjandet. Kyrkobyggnaden Kyrkan är uppförd 1979 av rött tegel. Ansvarig arkitekt är Lars-Olov Torstensson på Lidingö. Byggnadskomplexet består av kyrkorum i norr samt flyglar på östra och västra sidan. Flyglarna omsluter en innergård där en klockstapel står. I denna finns två malmklockor. Kyrkan var Eskilstuna församlings tredje yngsta kyrka. Orgel Orgeln är byggd 1984 av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstaden. Den är mekanisk. Referenser Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Mariakyrkan, Fyllinge

Mariakyrkan är en kyrkobyggnad i stadsdelen Fyllinge i centralorten i Halmstads kommun. Den tillhör Snöstorps församling i Göteborgs stift. Historia "En fridens boning på krigisk mark". Med den förhoppningen av kyrkoherde Krister Nordin, togs de första spadtagen till Mariakyrkan i Fyllinge våren 1986. På kyrkplatsen utkämpades den 17 augusti 1676 slaget vid Fyllebro, då Karl XI:s här besegrade danskarna och tillfångatog 4000 krigsmän. En minnessten över slaget är rest strax väster om kyrkan. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes efter ritningar av arkitekt Morgan Bergwall och invigdes Första advent samma år av biskop Bertil Gärtner. Byggnaden har en basilikaliknande, åttakantig planform och ytterväggar klädda med fasadtegel. Ett smalt fönsterband åtskiljer tak och vägg längs hela kykorummet. Takarmaturen består av närmast droppliknande glödlampor. Den dominerade färgen i kyrkorummet är blått, vilket är Marias färg och leder tankarna till det överjordiska, gudomliga, till himlen och trofastheten. I klockstapeln hänger en klocka med inskriptionen: "Må klockan ringa i morgonväkten! / Kalla samman till aftonbön. / Minna om hänsovna idoga släkten, som ur blodbestänkt mull fick sin lön. / Ring ut över nejden de trösterika orden: / Gemenskap i Kristus ger frid över jorden. Efter fuktskador fick kyrkan stängas en tid för sanering och renovering. Den återinvigdes på Tacksägelsedagen 1995 liksom den nytillkomna Mariaskulpturen i trä framme vid koret. Inventarier Altarväggen färdigställdes byggnadsåret av konstnären Kajsa Mattas. Den kallas Jungfru Marie lövsal - det nya paradiset och associerar till lidandet, uppståndelsen och det eviga livet. Kyrksilvret, dopskål, altarljusstakar, processionskors och nattvardssilver är tillverkat 1986 till kyrkans invigning av silversmeden Martin Öhman, Halmstad. Här återfinns det åttkantiga mönstret. En Mariaskulptur framme i koret är liksom ett processionskors tillverkat av Eva Spångberg, Gamla Hjälmseryd. Orgel Före 1988 användes en elorgel med två manualer och pedal. Dagens orgel är byggd 1991 av Nils-Olof Berg. Bilder Referenser Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. sid. 91. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:III, Göteborgs stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Snöstorps församling Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Konstnären Kajsa Mattas Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mariakyrkan, Fyllinge.
Mariakyrkan, Gävle

Mariakyrkan är en kyrkobyggnad i stadsdelen Sätra i Gävle. Den är församlingskyrka i Gävle församling i Uppsala stift. Kyrkobyggnaden Byggnadskomplexet uppfördes 1970 - 1971 efter ritningar av arkitekt Jon Höjer och invigdes 11 september 1971 av ärkebiskop Ruben Josefsson. Kyrkan består av lokaler för skilda församlingsfunktioner. Förutom kyrkorum finns sakristia, personalrum, samlingssal, konfirmandrum, storstuga och rum för kyrkans barntimmar. Anläggningen är stramt geometrisk till formen. Dess exteriör består av oartikulerat, vitt fasadtegel. I det plana taket finns tre ljusbrunnar. Kyrkorummet är kvadratiskt och rymmer 230 besökare. Interiören ger återsken åt den formknappa exteriören: ett plant, kassetterat trätak, släta vita tegelväggar. Invid kyrkan finns en fristående, grönmålad klockstapel av trä. I stapeln hänger fem klockor. Inventarier Dopfunten består av två granitblock med uthuggen dopskål. Orgeln är byggd av Mårtenssons orgelfabrik i Lund och invigd 11 september 1973. I koret står ett altarkors av trä utfört av Per Nilsson-Öst i Järvsö. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 63, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Gävle Maria församling Externa länkar Svenska kyrkan i Gävle Wikimedia Commons har media som rör Mariakyrkan, Gävle.
Mariakyrkan, Katrineholm

Mariakyrkan är en frikyrkoförsamling i Katrineholm bildad 1990 genom en sammanslagning av Katrineholms Immanuelsförsamling (ursprungligen Katrineholms Friförsamling) och Katrineholms baptistförsamling, ansluten till Equmeniakyrkan. Vid sammanslagningen lämnade den tidigare baptistförsamlingen sin kyrkolokal, som förvandlades till Musikens Hus. Mariakyrkans församling övertog Immanuelskyrkan, som därmed bytte namn till Mariakyrkan. Den ritades av Gunnar Morssing på arkitektkontoret Höög & Morssing 1911. Kyrkan ligger i Katrineholms centrum och är arkitektoniskt mer lik en "vanlig" svensk kyrka än en frikyrka. Marken uppläts på 1910-talet av industriidkaren Gustaf Robert Grönkvist och låg i anslutning till hans privata bostad "Gröna kulle" - numera centrum för Katrineholms politiska och administrativa ledning. Namnet Mariakyrkan var kontroversiellt eftersom det ännu 1990 var ytterst sällsynt att en frikyrka hade detta namn. Mariakyrkan har sitt namn efter Maria Magdalena eftersom hon fick Jesu uppdrag att efter uppståndelsen berätta detta för lärjungarna. Katrineholms Immanuelsförsamling var ansluten till dåvarande Svenska Missionsförbundet och baptistförsamlingen till Svenska Baptistsamfundet. Innan Equmeniakyrkan bildades 2011 var Mariakyrkan dubbelansluten till båda dessa samfund. Källor Seth Linderyd: En Guds plantering: Minnesskrift utgiven till Katrineholms Immanuelsförsamlings 75-årsjubileum 1957. Hilding Hjelmberg: Katrineholm (om Katrineholms historia). Bok 1. Del 1-3. Första upplaga 1967 Hilding Hjelmberg: Katrineholm. Från sekelskifte till stadsblivande. Bok 2. Del 4-8. Första upplaga 1973. Externa länkar Församlingens webbplats
Mariakyrkan, Ljungby

Mariakyrkan är en kyrkobyggnad i Ljungby i Småland, Kronobergs Län. Den tillhör Ljungby Maria församling i Växjö stift. Historia Kyrkan kom till en början till som en stadsdelskyrka när Ljungby växte och en helt ny stadsdel kom till på 1970-talet. Man inköpte en så kallad "vandringskyrka" 1975 från Bergsjöns församling i Göteborg där den funnits sedan 1970. Den flyttades till Ljungby och blev Mariakyrkan och var i bruk till år 2000. Den flyttades då till Skogskyrkogården i Ljungby för att där bli museum. Kyrkobyggnad Ny modern församlingskyrka byggdes och invigdes 2001, ritad av arkitekt Agneta Holmqvist. Kyrkorummet är enkelt och i huvudsak i trä. Till vänster om entrén står en klockstapel som invigdes 2012. Inventarier Triumfkors av Eva Spångberg. Ett antal ikoner av Dieter Kunz. På kyrktorget har ljungbykonstnären Sven Ljungberg gjort en mosaik som handlar om Marias bebådelse. Orgel Orgeln är byggd 1982 av J. Künkels Orgelverkstad. Orgeln är mekanisk. Externa länkar Kyrktorget Ljungby kyrkliga samfällighet Församlingens facebookplats Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Wikimedia Commons har media som rör Mariakyrkan, Ljungby.
Marienkirche (Sigtuna)

Die evangelisch-lutherische Marienkirche (schwedisch Mariakyrkan) in Sigtuna ist eine dreischiffige Backsteinkirche in Sigtuna in der Landschaft Uppland (Uppsala län) in Schweden. Geschichte Die Mönche des Dominikanerordens erhielten 1237 Land in Sigtuna und errichteten (wohl gegen 1240) die Marienkirche. Der Konvent kam zu Wohlstand und wurde zu einem Bildungszentrum, bis er im Spätmittelalter an Bedeutung verlor. In der Reformationszeit wurde er 1527 aufgelöst. Im Gegensatz zu anderen alten Kirchen in Sigtuna (St. Per, St. Olof, St. Lars und St. Nikolai), von denen nur noch Ruinen stehen, blieb die Klosterkirche erhalten, während die Klosterbauten abgebrochen wurden. Die Kirche kam an die Pfarrgemeinde. Anlage Die Kirche ist der älteste große Backsteinbau am Mälaren. Die dreischiffige Hallenkirche besitzt ein überhöhtes, vierjochiges Mittelschiff, an das sich im Osten ein zweijochiger, gerade geschlossener Chor mit drei Lanzettfenstern in der Ostwand anschließt, der an Bauten der Zisterzienser (vgl. Kirche Skokloster) erinnert. Der Bauplan wurde während der Errichtung des Langhauses wiederholt geändert. Die Einwölbung mag erst im 15. Jahrhundert erfolgt sein. Das Westportal aus gebrannten Formsteinen weist eine reiche Abtreppung auf; die Ziegelarbeiten erscheinen norditalienisch beeinflusst. Ausstattung In der Kirche sind einige Wandmalereien aus dem 15. Jahrhundert erhalten, darunter ein Gnadenstuhl, eine Kreuzigung mit Dominikus, Bernhard von Clairvaux und Franziskus. Die Schnitzfiguren im Altarschrein sind eine Lübecker Arbeit aus der Mitte des 14. Jahrhunderts, der Schrein selbst wurde um 1480 in Lübeck erstellt. Der Schrein im nördlichen Seitenschiff ist eine einheimische Arbeit, ebenso das Triumphkreuz. Die Kanzel stammt aus dem Jahr 1647. Bestattungen Im Chor der Kirche ist Erzbischof Jarler von Uppsala beigesetzt. Literatur Rudolf Zeitler: Reclams Kunstführer Schweden. Philipp Reclam jun, Stuttgart 1985, S. 392–394. ISBN 3-15-010335-5. Weblinks
St. Mary's Church, Sigtuna

St. Mary's Church (Swedish: Mariakyrkan) is a Lutheran church in Sigtuna, not far from Stockholm, Sweden. It belongs to the Archdiocese of Uppsala. History The church was built by the Dominican order as their convent church, and construction began in the 1230s. The church was inaugurated in 1247, but was probably not finished until 1255, when Jarler, Archbishop of Uppsala, was entombed in the church. The Dominicans had tried to establish a presence in the city earlier, but had not succeeded. The church was built as part of a larger monastic complex. Of this convent nothing remains today; it was closed during the Reformation and the bricks used as building materials, e.g. at Svartsjö Palace and Venngarn Castle. The church is the only medieval church in Sigtuna to have survived the Reformation; the city has an additional three medieval church ruins. During the 1280s, the church was expanded and partly remade. No major alterations were then made of the church until a renovation in 1904–05. The church was again renovated and upgrade between 1966 and 1971 under the direction of architects Bengt Romare (1902–1968) and Jerk Alton. Architecture The church is built of brick in a transitional style, between Romanesque and Gothic. It is the earliest known brick church in the area around Lake Mälaren. The church is built as a hall church with two aisles and a central nave. The church lacks an apse and to the east finishes in a straight wall. Internally, it was decorated with frescos, some of which are medieval and some of which are reproductions from the 1904-05 renovation. Externally, the façade is decorated with blind arches. One of the church bells is of Russian origin, taken as loot during the Ingrian War. It was made in Pskov. See also List of Brick Gothic buildings References External links Official site (in Swedish) Media related to St. Mary's Church, Sigtuna at Wikimedia Commons
Mariakyrkan, Skogås

Mariakyrkan är en kyrkobyggnad vid Skogås Yttertorg i Skogås centrum. Den är församlingskyrka i Trångsund-Skogås församling i Stockholms stift. I Trångsund-Skogås församling är dessutom den mindre Tacksägelsekyrkan i Trångsund, uppför år 1957, belägen. Vid denna kyrka ligger församlingens kyrkogård. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes efter ritningar av arkitekt Fritz Voigt och invigdes den 15 november 1987. Utvändigt är kyrkan i ljusrött tegel medan stommen är av betong. Entrén till kyrkan och församlingslokaler från torget går genom ett friliggande klocktorn som kröns med ett gyllene kors. Byggnadskomplexet består av en större kyrkosal med plats för cirka 275 sittande och sidobyggnader med bland annat ett café och flera samlingssalar för läs- och körverksamhet. Kyrkorummet har vitkalkade väggar och är till utformningen mer brett än långt. Inventarier En väggmosaik i rött och guld, utförd av Fritz Voigt, pryder altaret. Golv, altare, predikstol och dopfunt är utförda i ljus Ekebergsmarmor från Borghamn i Östergötland. Predikstolen kröns av en vit duva. Kyrkans målade fönster är utförda av Johannes Schreiter. Orgel 1987 flyttades en orgel hit. Den var byggd 1969 av Bruno Christensen & Sønner, Tinglev, Danmark och hade 5 stämmor. Orgeln med 30 stämmor är byggd 1989 av A Mårtenssons Orgelfabrik AB i Lund och invigd 1989. Tillhörande gråmålad orgelfasad är byggd efter ritningar av Fritz Voigt. Orgeln är mekanisk och har 32 fria kombinationer. Bilder Referenser Mariakyrkan, Stockholm 2008, © Stockholms stift, Text: Gunilla Nilsson, Foto: Mattias Ek Trångsund-Skogås församling Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mariakyrkan, Skogås.
Mariakyrkan, Umeå

Mariakyrkan är en kyrkobyggnad i stadsdelen Marieberg i Umeå. Den tillhör Umeå Maria församling i Luleå stift. Uppförd 1982 och byggd i tegel med gula tegelfasader. Den har svagt lutande pulpettak med papp. På taket har kyrkklockorna suttit i en vit genombruten kub; sedan 2002 sitter de i ett externt torn, ritat av Ragnar Bergeå. Väggarna i kyrkan är vitputsade och takets träpanel är vitmålad. Golvet är av kalksten. Kyrkan har flyttbara träbänkar. Arkitekt var Bertil Håkansson och altartextilen är vävd av Margit Westin. Den tidigare orgeln var en modulorgel, byggd av Nord Orgel i Umeå. 2015 invigdes kyrkans nya orgel, en helmekanisk orgel med 17 stämmor, byggd av Robert Gustavsson Orgelbyggeri, Härnösand. Orgeln kan drivas utan elektricitet med hjälp av en trampa till bälgen. Referenser Tryckta källor "Nya Svenska kyrkor Del III" (Rapport RAÄ 1997:1) sidan 110, ISBN 91-7209-097-9 "Mariakyrkan" ur serien Kulturhistoria, Svenska kyrkan i Umeå, producerad av Historiska Hus i Norr AB 2009. Externa länkar Svenska kyrkan: Umeå Maria församling
Mariakyrkan, Värnamo

Mariakyrkan är en kyrkobyggnad i Värnamo i Jönköpings län. Den tillhör Marie födelses församling i Stockholms stift. Kyrkobyggnad Kyrkan var distriktskyrka i Värnamo församling i stadsdelen Vråen i Värnamo. Den är ritad av Anders Berglund. Den invigdes 1977 av biskop Sven Lindegård. Den togs ur bruk 16 oktober 2022 inför försäljning till Katolska församlingen i Värnamo. Vid en gudstjänst avsakraliserades den av Svenska kyrkan. Den togs i bruk av Marie födelses församling 1 Advent 2022 och invigdes av biskop Kardinal Arborelius 14 januari 2023. Inventarier Altare, predikstol och dopfunt är utförda i kalkad furu. De är tillverkade av Haga möbelfabrik i Värnamo. Den förnämsta prydnaden i Mariakyrkan är en altarvävnad som illustrerar den rämnade förlåten i templet. Tre år tog det Kalmarkonstnärinnan Anna-Maria Hoke att väva denna bildväv, som är 8,6 m hög och nedtill 1,8 m bred. I kyrkorummets vägg är även en sten från Nydala kloster inmurad. Orgel I kyrkan står en elorgel med två manualer och pedal samt ett elpiano. Källor ”Mariakyrkans historia”. Svenska kyrkan. Arkiverad från originalet den 18 april 2013. http://archive.is/2013.04.18-132813/http://www.svenskakyrkan.se/default.aspx?id=649625. Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Mariakyrkan, Växjö

Mariakyrkan är en kyrkobyggnad i Växjö stift. Den är sedan 2014 församlingskyrka i Växjö stads- och domkyrkoförsamling. Kyrkobyggnaden Mariakyrkan byggdes 1979 mellan stadsdelarna Araby och Hov i Växjö. Det var delningen av Växjö domkyrkoförsamling 1977 som blev upphovet till Mariakyrkans tillkomst. Kyrkorådet gick ut med en inbjudan till en arkitekttävling. I programbeskrivningen för tävlingen framfördes önskemål om en kyrka som var sammanbyggd med lokaler för församlingens övriga verksamheter. Ett hundratal förslag kom in. Det blev arkitekterna Thomas Hellquist och Richard Brun från Lund som fick uppdraget att forma kyrkan i enlighet med sitt förslag ”Hagia Hovia – urkyrkan”. Kyrkobyggnaden består av en rundkyrka med en stor kupol, 18 meter hög över kyrkorummet, och ett kyrktorg som förbinder de olika rummen för församlingsverksamheten. Det runda kyrkorummet i ljusblått och gammalrosa förenar intimitet och rymd. Bänkraderna är placerade i ringar kring altaret i rummets mitt. Kyrkans tre klockor har sin plats i en rödfärgad klockstapel. Skalden Bo Setterlind har gett klockorna namn och författat inskriptionen. Klockornas namn är Marie Hjärta, Johannes och Sankt Sigfrid. Mariakyrkan invigdes den 28 oktober 1979 av biskop Sven Lindegård. Inventarier Dopfunt av glas. Utformad 1979 av konstnär Tom Möller, och utförd på Lindshammars glasbruk. Processionskorset är skapat av Eva Spångberg. Mattan som tar upp kyrkorummets runda form är formgiven av Kerstin Ronnemark, Växjö. Meningen är att mattans färger och bilder skall ge ett öppet, glatt och positivt intryck! Ljushållarna i mässing runt kupolen bildar tillsammans ”Maria krona”. Formgivare är Reinholz & Ronnemark, Växjö Votivskeppet, en modell som Christoffer Columbus skepp Santa Maria, är skänkt av en församlingsbo. En vävnaden med tema från SvPs 297 ”Härlig är jorden” är vävd av Anita Graffman, Stockholm Vid 20-årsjubileet 1999 blev kyrkan smyckad med tre nya konstverk skapade av Monica Backström nämligen, en altartavla , glaskors samt en glasgobeläng. Orgel Orgeln som har 25 stämmor och två manualer är byggd av A. Mårtenssons Orgelfabrik, Lund, 1981. Orgeln är mekanisk och har fria kombinationer samt cymbelstjärna. Bildgalleri Referenser Noter Tryckta källor Kyrkobyggnader i Kronobergs län. Länsstyrelsen i Kronobergs län.1998 ISBN 91-89285-00-X Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 294. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Rymd och närhet, artikel av prosten Åke Rydeman i Växjö stifts hembygdskalender 1980. Hegborns Tryckeri AB Webbkällor Mariakyrkan. Utg. Sv.Kyrkan Orglar i Växjö Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mariakyrkan, Växjö.
Mariebergsparken

Mariebergsparken est un parc public situé dans le quartier de Marieberg à Stockholm en Suède. Description Mariebergsparken est un parc de Kungsholmen. Le parc est situé à Marieberg, juste à l'ouest du Västerbron et de Smedsudden. Il a reçu son nom en 1938. Le parc Marieberg s'étend dans une vallée depuis la rue Gjörwellsgatan au nord jusqu'à la rive du Mariebergsfjärden au sud, en passant par le manoir de Triewald et se terminant à la plage de Smedsuddsbadet. Le parc est entouré à l'est et à l'ouest par de hautes collines. À l'est se trouve Fyrverkarbacken, avec les grands immeubles résidentiels Silvieberg 3 et Erlanderhuset, construits dans les années 1960. À l'ouest, le parc borde le bâtiment de l'ambassade de Russie à Stockholm. Là, le parc porte le nom officieux de « Parc des Ambassades ». Histoire Autour du territoire du parc se trouvaient auparavant l'usine de porcelaine de Marieberg et la zone militaire de Marieberg avec, entre autres, l'Académie supérieure d'artillerie, le bataillon Träng et l'armée royale suédoise. Le Corps télégraphique de campagne, le Régiment des transmissions et une usine de munitions. La pierre de Mariebergsstenen, qui se dresse dans la partie nord du parc, rappelle cette activité extensive et désormais fermée. Sur la pente raide au nord se trouvent le poirier de Linné. Il s'agit d'un poirier encore vivant que Carl von Linné décrit en 1755 dans sa Flora Suecica. Il est écrit, entre autres : « pousse près de Stockholm sur le domaine de Marieberg du célèbre physicien et mécanicien Mårten Triewald ». Le 30 mai 2022, le conseil d'urbanisme de la ville de Stockholm a changé le nom d'une partie du parc en Place de l'Ukraine libre après l'invasion de l'Ukraine par la Russie en 2022. Galerie Bibliographie (sv) Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders, Stockholms gatunamn: innerstaden., Stockholm, Liber/Allmänna förlaget, coll. « Monografier utgivna av Stockholms stad », 1986 (ISBN 91-38-90777-1, LIBRIS 7269073) Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Carte Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts