NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Lavajärvi

Lavajärvi är en sjö i Gällivare kommun i Lappland och ingår i Kalixälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,164 kvadratkilometer och ligger 371,3 meter över havet. Delavrinningsområde Lavajärvi ingår i det delavrinningsområde (748912-173322) som SMHI kallar för Utloppet av Lavajärvi. Medelhöjden är 387 meter över havet och ytan är 4,1 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 5, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 5 vattendrag innan det når havet efter 226 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (63 procent) och sankmarker (10 procent). Avrinningsområdet har 1,08 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 26,3 procent. Se även Lista över insjöar i Gällivare kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Lavajärvi på VISS
Muurasjärvi

Muurasjärvi är en sjö i Gällivare kommun i Lappland och ingår i Kalixälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0586 kvadratkilometer och ligger 192,3 meter över havet. Muurasjärvi ligger i Torne och Kalix älvsystem Natura 2000-område. Delavrinningsområde Muurasjärvi ingår i det delavrinningsområde (743732-175682) som SMHI kallar för Mynnar i Ängesån. Medelhöjden är 204 meter över havet och ytan är 22,35 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Pikkujoki som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 169 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (51 procent) och sankmarker (41 procent). Avrinningsområdet har 0,39 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,7 procent. Se även Lista över insjöar i Gällivare kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Muurasjärvi på VISS
Patajärvi

Patajärvi är en sjö i Gällivare kommun i Lappland och ingår i Kalixälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0961 kvadratkilometer och ligger 349 meter över havet. Delavrinningsområde Patajärvi ingår i det delavrinningsområde (749305-174406) som SMHI kallar för Inloppet i Vaikkojärvi. Medelhöjden är 365 meter över havet och ytan är 33,49 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Surujoki som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 256 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (59 procent) och sankmarker (33 procent). Avrinningsområdet har 2,38 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 7,1 procent. Se även Lista över insjöar i Gällivare kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Patajärvi på VISS
Sirak

Sirak är en sjö i Gällivare kommun i Lappland och ingår i Kalixälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,32 kvadratkilometer och ligger 447,2 meter över havet. Sirak ligger i Kaitum fjällurskog Natura 2000-område. Sjön avvattnas av vattendraget Salmijoki. Delavrinningsområde Sirak ingår i det delavrinningsområde (750716-169624) som SMHI kallar för Mynnar i Vuotnajaure. Medelhöjden är 463 meter över havet och ytan är 10,27 kvadratkilometer. Räknas de 4 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 53,69 kvadratkilometer. Salmijoki som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 345 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (59 procent) och sankmarker (35 procent). Avrinningsområdet har 0,61 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 5,9 procent. Se även Lista över insjöar i Gällivare kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Kante

Kante är en sjö i Jokkmokks kommun i Lappland och ingår i Pite älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,13 kvadratkilometer och ligger 378,2 meter över havet. Delavrinningsområde Kante ingår i det delavrinningsområde (734515-169310) som SMHI kallar för Utloppet av Pajenisjaure. Medelhöjden är 406 meter över havet och ytan är 12,61 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 132 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (72 procent) och sankmarker (12 procent). Avrinningsområdet har 1,31 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 10,3 procent. Se även Lista över insjöar i Jokkmokks kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Kante på VISS
Laskas

Laskas är en sjö i Jokkmokks kommun i Lappland och ingår i Lule älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0613 kvadratkilometer och ligger 431,4 meter över havet. Delavrinningsområde Laskas ingår i det delavrinningsområde (741122-170738) som SMHI kallar för Mynnar i Kaltisbäcken. Medelhöjden är 404 meter över havet och ytan är 35,98 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Kåddjebäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 170 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (85 procent). Avrinningsområdet har 1 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,8 procent. Se även Lista över insjöar i Jokkmokks kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Laskas på VISS
Pinko

Pinko är en sjö i Jokkmokks kommun i Lappland och ingår i Lule älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0533 kvadratkilometer och ligger 401,9 meter över havet. Delavrinningsområde Pinko ingår i det delavrinningsområde (741122-170738) som SMHI kallar för Mynnar i Kaltisbäcken. Medelhöjden är 404 meter över havet och ytan är 35,98 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Kåddjebäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 170 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (85 procent). Avrinningsområdet har 1 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,8 procent. Se även Lista över insjöar i Jokkmokks kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Pinko på VISS
Puottaure

Puottaure är en sjö i Jokkmokks kommun i Lappland och ingår i Lule älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,255 kvadratkilometer och ligger 298,1 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Puottaurebäcken. Delavrinningsområde Puottaure ingår i det delavrinningsområde (735199-169739) som SMHI kallar för Utloppet av Puottaure. Medelhöjden är 367 meter över havet och ytan är 11,14 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 55,64 kvadratkilometer. Puottaurebäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 152 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (65 procent) och sankmarker (13 procent). Avrinningsområdet har 0,74 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 6,6 procent. Se även Lista över insjöar i Jokkmokks kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Puottaure på VISS
Sarvesjaure

Sarvesjaure är en sjö i Jokkmokks kommun i Lappland och ingår i Lule älvs huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Jokkmokks kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Harrak

Harrak är en sjö i Arjeplogs kommun i Lappland och ingår i Skellefteälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Arjeplogs kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Rappen (See)

Rappen (samisch: Rahppen) ist ein See in der Gemeinde Arjeplog im Norrbottens län in der schwedischen historischen Provinz Lappland. Er liegt auf einer Meereshöhe von 486,9 m ö.h., ist 24,4 km² groß, 35 m tief und entwässert über den Rappenjåkkå in die Delavrinningsområde 736892-158861, die beim Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (SMHI) die Bezeichnung Utloppet av Rappen (Auslauf des Rappen) trägt. Der See wird an seinem Südwestufer von einer zum See Tjeggelvas führenden Nebenstraße erschlossen, die von Arjeplog kommt. Einzelnachweise
Rappen

Rappen är en sjö i Arjeplogs kommun i Lappland och ingår i Pite älvs huvudavrinningsområde. Sjön är 35 meter djup, har en yta på 24,4 kvadratkilometer och befinner sig 486,9 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Rappenjåkkå. Delavrinningsområde Rappen ingår i det delavrinningsområde (736892-158861) som SMHI kallar för Utloppet av Rappen. Medelhöjden är 523 meter över havet och ytan är 104,34 kvadratkilometer. Räknas de 19 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 426,45 kvadratkilometer. Rappenjåkkå som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 257 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (65 procent). Avrinningsområdet har 25,72 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 24,6 procent. Se även Lista över insjöar i Arjeplogs kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Rappen på VISS
Syningen

Syningen är en sjö i Norrtälje kommun i Uppland och ingår i Norrtäljeåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 1,22 kvadratkilometer och ligger 14 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Norrtäljeån (Ålderskärrån). Vid provfiske har en stor mängd fiskarter fångats, bland annat abborre, björkna, braxen och gärs. Delavrinningsområde Syningen ingår i det delavrinningsområde (662923-164351) som SMHI kallar för Utloppet av Syningen. Medelhöjden är 27 meter över havet och ytan är 12,95 kvadratkilometer. Räknas de 5 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 112,35 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Norrtäljeån (Ålderskärrån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (52 procent), öppen mark (12 procent) och jordbruk (24 procent). Avrinningsområdet har 1,3 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 10,1 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 0,08 kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Björkna Braxen Gärs Gädda Gös Löja Mört Ruda Sarv Sutare Se även Lista över insjöar i Norrtälje kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Syningen på VISS
Lilla tjärnen (Lysviks socken, Värmland)

Lilla tjärnen är en sjö i Sunne kommun i Värmland och ingår i Göta älvs huvudavrinningsområde. Sjöns area är 0,014 kvadratkilometer och den är belägen 295 meter över havet. Se även Lista över insjöar i Sunne kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Årstaskolan

Årstaskolan är en kommunal grundskola som ligger vid Hjälmarsvägen i stadsdelen Årsta i Söderort inom Stockholms kommun. Skolan är en så kallad F-9 skola med undervisning från förskola till årskurs 9. Skolan har drygt 900 elever och 70 anställda. Byggnaden ägs av kommunalägda Skolfastigheter i Stockholm AB (SISAB). Skolhuset byggdes 1946 och ritades av arkitekt Stig Åkermark. 1963 uppfördes en tillbyggnad med vinkelställd volym längs Hjälmarsvägen för sexårsverksamhet och lågstadium. Även här stod Åkermark för den arkitektoniska utformningen. Numera finns en del av Årstaskolan kallad för Årstaskolan Årstaviken i baracker vid Simlångsvägen 26 nära Gullmarsplan och det kommer att byggas en barack till i år (2019). Referenser Noter Övriga källor Officiell webbplats. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Årstaskolan.
Klosters bruksmuseum

Klosters bruksmuseum är ett svenskt arbetslivsmuseum i Kloster. Det visar Klosters bruks historia. Bruket började med hyttor för järn- och kopparframställning, som anlades vid Klosterån under 1400-talet, och det lades ned 1888. Museet är inrymt i det tidigare bruksstallet på bruket, som ligger i omedelbar anslutning till ruinen efter cistercienserklostret Gudsberga kloster, som var i drift 1486–1527. Stallet restaurerades på 1980-talet och inreddes till bruksmuseum av formgivaren Sven-Olof Gudmunds (1935–2017). Bruksmuseet behandlar klostret, krutbruket, järnbruket och Gustaf de Laval, som 1876–1877 var ingenjör på bruket och som i den tidigare hammarsmedjan utförde experiment och bland annat konstruerade en prototyp till en separator. Bildgalleri Källor Klosters Bruksmuseum på Hedemora kommuns webbplats
Bataille de Landskrona

La bataille de Landskrona fut livrée le 24 juillet 1677 pendant la guerre de Scanie, près de la ville de Landskrona. Elle opposa l'armée danoise à son homologue suédoise et se termina par la victoire des Suédois. La bataille L'armée suédoise s'est lancée à la poursuite de l'armée danoise affaiblie à la suite de l'attaque manquée sur Malmö et qui campe désormais sur les collines à l'ouest de Landskrona en attendant des renforts. À l'aube, les Suédois marchent sur le campement danois mais le trouvent vide. En effet, les Danois se sont retranchés derrière un mur de terre dans l'intention de tendre une embuscade aux Suédois dans la lande mais leur position est repérée et le roi Christian V, contre l'avis de ses généraux, décide de quitter sa position et d'attaquer les Suédois. Le roi Charles XI, à la tête de l'aile droite suédoise, est presque fait prisonnier mais est secouru par la cavalerie de la Garde royale et, en moins d'une heure, l'aile gauche danoise est mise en déroute. Pendant ce temps, l'aile droite danoise a débordé le flanc gauche suédois et le feld-marshal suédois Simon Grundel-Helmfelt est tué. Les Suédois sont dispersés mais, avec le soutien de 4 000 paysans du Småland, arrivent à se réorganiser. Tandis que le flanc droit suédois attaque le centre de l'armée danoise et l'enfonce, l'aile droite danoise est incapable de faire de même. Les troupes danoises vaincues quittent le champ de bataille en fin d'après-midi. Malgré cette victoire, les Suédois n'ont pas une armée suffisante pour s'emparer de Landskrona. Après quelques escarmouches, les deux armées prennent leurs quartiers d'hiver sans qu'aucun avantage définitif n'ait été pris. Portail du Danemark Portail de la Suède Portail de l’histoire militaire
Slag bij Landskrona

De Slag bij Landskrona vond plaats op 14 juli 1676 tijdens de Schoonse Oorlog tussen Denemarken-Noorwegen en het koninkrijk Zweden. Aanloop Op 12 juli 1676 werd het Zweedse leger uitgebreid met 4000 boeren uit Småland en marcheerde het leger zuidwaarts. Koning Karel XI van Zweden had het plan opgevat om het Deense leger aan te vallen nadat het ernstige verliezen had opgelopen voor de poorten van Malmö. Inmiddels waren de Denen bezig met hun tocht terug naar huis. Slag Op de vroege ochtend van 14 juli formeerde Karel XI zijn leger in vier colonnes en zette de achtervolging in op de Denen. Toen de Zweden echter het Deense kamp naderden, viel hen op dat het kampement leeg was. Dit zorgde voor onrust onder de Zweedse legerleiding. De Zweden zetten toch hun tocht voor. Ondertussen had het Deense leger zich in de nabije omgeving verschanst om een hinderlaag te leggen. Het Deense leger werd opgemerkt door graaf Von Ascheberg. Doordat het verrassingseffect verdwenen was, liet Christian V zijn leger tevoorschijn komen om slag te leveren met de Zweden. Binnen korte tijd leverden de twee legers met elkaar slag in de kleine vallei. De rechtervleugel van het Zweedse leger, onder leiding van de koning, dreef de linkervleugel van het Deense leger op de vlucht. De andere vleugel van het Zweedse leger leed veel verliezen en zelfs veldmaarschalk Simon Grundel-Helmfelt sneuvelde. Het centrum van het Deense leger werd geleid door de Nederlander Henrick Ruse en zijn onderdeel moest de laatste klap opvangen, nadat de beide flanken al gevallen waren. De volle Zweedse cavalerie werd ingezet om het centrum op zijn knieën te dwingen. Toen in de namiddag koning Christian V zich terugtrok, hadden de Zweden de overwinning behaald. Nasleep Door de overwinning van de Zweden was het Deens leger dusdanig klein geworden dat het niet de stad Landskrona kon aanvallen om zo versterkingen te krijgen. Christian V liet zich inschepen en keerde terug naar Denemarken, terwijl het Zweedse leger na een paar gevechten in de buurt van Kristiansand in winterkwartier ging.
Gotska Sandöns kapell

Gotska Sandöns kapell är en kyrkobyggnad som tillhör Fårö församling i Visby stift. Kapellet ligger på Gotska Sandöns nordvästra spets, omkring 40 kilometer norr om Fårö i Gotlands kommun. Kyrkobyggnaden Första kapellet på Gotska Sandön uppfördes 1894 enligt Isak Gustaf Clasons ritningar och hade ett klocktorn vid östra sidan. Byggnaden användes som både kapell och skola. 22 januari 1934 eldhärjades kapellet och totalförstördes. 1948 togs initiativ att bygga ett nytt kapell. Tack vare en donation av fru Karin Ekengren i Stockholm kunde kapellet färdigställas enligt Ragnar Ossian Swenssons ritningar och invigas den 29 augusti 1950 av biskop Gunnar Hultgren. Kyrkklockan som hade klarat branden sattes upp i en klockstapel vid sidan av kapellet. Vid slutet av 1990-talet var stapeln i dåligt skick och fick rivas. Ett nytt klocktorn som är en takryttare i kapellets västra ände invigdes 29 augusti 2000 av biskop Biörn Fjärstedt. Kapellet har en stomme av knuttimrat trä och består av långhus med kor och sakristia samt en takryttare i västra änden. Invändigt har kyrkorum och sakristia golv av lackade furuplank och trätak som har vitmålats. Kapellet har inget värmesystem. Inventarier I kapellet finns ett högaltare och kyrkbänkar. Kyrkbänkarna kan med hjälp av nedfällbara skivor förvandlas till sovplatser. Ett kors av sjödränkt ek är snidat av Arvid Larsson. Träet är bärgat från ett vrak vid S:ta Anna på öns sydsida. Orgeln måste fottrampas och är från och med sommaren 2016 kompletterad med ett elpiano. Referenser Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Svenska kyrkan informerar om kapellet Vidare läsning ”Gotska sandöns kapell av Alfr. Edle”. Rute Setting / under red. av Johnny Roosval. Sveriges kyrkor ; 42. Gotland ; 2. 1935. sid. 13-14. Libris 19512983. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6887 Externa länkar Norra Gotlands pastorat Wikimedia Commons har media som rör Gotska Sandöns kapell.
Mentalvårdsmuseet Säter

Mentalvårdsmuseet, från 2022 även känt som Måendets museum, är ett psykiatrihistoriskt museum med koppling till Säters sjukhus i Säter i Dalarna. Museet öppnades 1987 i en tidigare vårdpaviljong från 1912 och har skildrat livet för patienter och personal inom den svenska mentalvården från tidigt 1900-tal till 1990-talet. Historia Museet invigdes 1987 i en av de ursprungliga vårdpaviljongerna på Skönviksområdet vid Säters sjukhus. Utställningarna belyste psykiatrins historia med särskilt fokus på etik, arkitektur, behandlingsmetoder och vardagen inom institutionsvården under 1900-talet. Omvandling till Måendets museum I februari 2022 beslutade Region Dalarnas kultur- och bildningsnämnd att avveckla museets permanenta utställning och i stället satsa på en mobil museiverksamhet under det nya namnet Måendets museum. Museet skulle därmed lämna sina fysiska lokaler och ersättas av tillfälliga och turnerande utställningar med fokus på barns och ungas psykiska hälsa samt hur måendet skildras i ett historiskt och nutida perspektiv. Flytten motiverades dels av behovet av nya presentationsformer, dels av byggnadens bristande skick som utgjorde risk för både besökare och föremål. Ett arbete har även inletts för att digitalisera samlingarna och tillgängliggöra dem via ett digitalt arkiv. Regionen har planerat samverkan med Säters kommun kring magasinering och fortsatt lokal förankring på Skönviksområdet. Efter att ny ledning tillträtt i Region Dalarna meddelades 2022 att de hade för avsikt att låta museet vara kvar och att en flytt inte skulle bli av. Samlingar och betydelse Museets samlingar består av föremål, dokument, bilder och berättelser från mentalvårdens historia. Verksamheten har lyft fram patienters röster och etiska frågeställningar kopplade till vård, tvångsåtgärder och samhällets syn på psykisk ohälsa. Se även Psykiatrins utveckling i Sverige Källor Externa länkar UR Mentalvårdsmuseet
Marinstugan

Marinstugan är en byggnad på Söder i Halmstad. Marinstugan är en mindre envånings paviljong vid kajen på västra sidan av Nissan, som byggdes 1853 av Hallands Ångbåtsaktiebolag och ursprungligen användes som ångbåtsexpedition och materialbod. Den stod då på Rådhuskajen norr om Halmstads slott. Ångbåtsbolaget trafikerade en rutt från Göteborg till först Köpenhamn och senare Lübeck med hjulångarna Halland och Kattegatt. Byggnaden flyttades 1861 söderut längs Nissan till Dragvägen och har senare använts bland annat som tullklareringslokal och hamnens materialbod. Marinstugan disponeras - sedan 1960 till del och från 1967 helt - av kamratföreningen Flottans män i Halmstad. I stugan visar föreningen marinsamlingar, bland annat inredning från Sveabolagets Ragne. På Marinstugans skorsten finns en flöjel med en treudd och initialerna för sjökaptenen och redaren Ludvig Kollberg (1837-1913) initialer, som kommer från Kollbergska villan, som låg i hörnet av Hamngatan och Syskonhamnsgatan. Den byggdes 1886 av sjökaptenen, redaren med mera Ludvig Kollberg (1837-1913). Källor Marinstugan på Söder på www.gamlahalmstad.se, läst den 14 november 2024 Marinstugan i Bertil Karlsjö: Söder - en havsnära del av Halmstad, Förlaget Utsikten, Varberg 2006, ISBN 91-88806~58~8, sidorna 110-111 Björn Petersen: Vår historiska stad – om den förbisedda fasadkonsten i Hallandsposten den 11 juni 2024 Externa länkar Webbsida för Marinstugan på webbplatsen för Flottans män i Halmstad