NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Lugnås kyrka

Lugnås kyrka är en kyrkobyggnad i Lugnås församling i Skara stift. Den ligger i tätorten Lugnås i Mariestads kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan har ett otroligt vackert läge på Lugnåsberget. Från kyrktrappan har besökaren en vidunderlig utsikt över Vänern med Läckö slott i fjärran. Kyrkan har anor från 1100-talet. Spår av den medeltida kyrkan kan man finna i ett rundbågefönster och en romansk portal på södra sidan samt rester av muralmålningar från 1400-talet föreställande bland andra aposteln Andreas samt förmodligen Judas Taddaios. Eftersom munkar ur cisterciensorden vistades i Lugnås en tid kan man inte utesluta att deras kunskaper togs i anspråk vid uppförandet och förnyelsen av kyrkan. Den plats de höll till på innan de flyttade till Varnhem kallas för klosterängen. Nästan alla spår av den romanska kyrkan raderades ut när det stora ombygget av kyrkan skedde 1776. Långhuset förlängdes och breddades samt avslutades med ett tresidigt kor i öster. På norrsidan byggdes en sakristia. På yttertaket i väster uppfördes ett klocktorn av trä med en hjälmformad huv krönt av en lanternin med en kort spira. År 1839 anskaffades ett tornur som uppsattes i lanterninen med fyra urtavlor. Inventarier Dopfunt huggen under 1200-talet. Altartavla med motiv: Jesu besök hos Marta och Maria i Betania målad av Sven Linderoth 1906. Predikstol i barock från 1600-talet med baldakin Slagur med skiva som visar apostlarna i procession vid tolvslaget ,utfört under 1800-talet av soldaten Petter Boo och skänkt till kyrkan 1825 Äldre altartavla föreställande: ”Den heliga staden”. Anses troligen utförd av målaren Markman från Skövde. Har numera sin plats på norra väggen. Orgel anskaffad 1870, vilken ombyggdes 1971. Bilder Referenser Nilsson, Ivar (1971). Björsäter, Lugnås, Bredsäter : en krönika. [Lugnås]: [Hembygdsfören. Björsäter-Lugnås]. Libris 1357727 Skapelser för 26 kyrkor i Götene, Lidköping, Mariestad, Skara. Lidköping: Ars Baltica. 1995. Libris 8227323 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 159. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Västsverige Lugnås Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lugnås kyrka.
Lumpgölen

Lumpgölen är en sjö i Linköpings kommun i Östergötland och ingår i Motala ströms huvudavrinningsområde. Den omkring 120 m ö.h. belägna sjön är omgiven av skog och ligger cirka 4 km nordväst om Brokind. Se även Lista över insjöar i Linköpings kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Lunda kyrka, Södermanland

Lunda kyrka är en kyrkobyggnad strax öster om Jönåker i Lunda socken i Södermanland. Den är församlingskyrka i Kiladalens församling i Strängnäs stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes i början av 1770-talet på grundmurarna från en medeltida kyrka och fick sin nuvarande utformning 1897. Ett fynd gjort under renoveringen 2009–2010, ett mynt präglat under Valdemar Birgerssons regeringstid, antyder att den gamla kyrkan minst stammar från 1200-talet. Vid en yttre restaurering 1897 fick tornet i trä lämna plats för ett stentorn. Renoveringen 2009–2010 Kyrkan hade länge dragits med fuktproblem och 2009 inleddes renovering.. Då golvet lyftes blottlades rester från den medeltida, romanska kyrkan, som utgjorts av en salskyrka med ett från långhuset indraget smalare kor samt en absid vid den östra väggen. I Södermanland finns få kyrkor med sådan utformning, varav två ligger förhållandevis nära Lunda, i Nykyrka och Halla. Då renoveringen är klar har bland annat ett tegelgolv lagts in och golvvärme installerats. Inventarier Altartavlan som återger Jesu förklaring målade Pehr Hörberg 1796 Predikstolen från 1798 Orgel 1787 bygger Jonas Ekengren, Stockholm en orgel till kyrkan. 1853 bygger Johan Lund, Stockholm en orgel med 10 stämmor. Den nuvarande orgeln är byggd 1946 av A Mårtenssons Orgelfabri AB, Lund och är en pneumatisk orgel. Orgelfasaden är från 1853. Referenser Riksantikvarieämbetet Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter Externa länkar Församlingens hemsida Wikimedia Commons har media som rör Lunda kyrka, Södermanland.
Lundellska skolan

Lundellska skolan, även kallad "Skrapan", är en kommunal gymnasieskola i Uppsala. Skolan hette tidigare "Upsala Enskilda Läroverk". Historia Lundellska skolan grundades 1892 under namnet Upsala Enskilda Läroverk med professor Johan August Lundell som främste tillskyndare. Enligt skolans egen historieskrivning övertogs de första klasserna från Schramska skolan. Denna skola var uppkallad efter adjunkt Erik Gustaf Schram, som gick under smeknamnet Skrapan, varigenom skolan erhöll sitt, än idag gällande, smeknamn. Fram till år 1960 var skolan en privat skola då den förstatligades. I och med att läroverken avvecklades behövde gymnasieskolan byta namn. Som namnförslag fördes "Skrapan" fram men det officiella namn som antogs var "Lundellska läroverket", vilket motiveras av att professor Lundell varit verksam i skolan mellan åren 1892 och 1933. Studentexamen gavs från 1901 till 1968. Realexamen uppges avlagt 1964 men också att realskolan avvecklades med början från 1961. Byggnader Skolan har vid flera tillfällen bytt lokalisering men smeknamnet Skrapan har hela tiden följt med. Skolan är nu belägen på Campus Polacksbacken, direkt granne med Ångströmlaboratoriet. Närheten till Ångströmlaboratoriet gjorde att Lundellska skolan som första gymnasium i Uppsala i samarbete med Universitetet erbjöd sina elever högskolekurser i matematik och fysik under gymnasietiden. Skrapans elevkår Lundellska skolans elevkår är Uppsalas äldsta elevkår. En politisk och religiöst obunden organisation skapad av elever för elever. Elevkåren är fristående från skolan men verkar i skolans lokaler och i samhörighet med skolan. Skrapans elevkåren grundades 2006 och har sedan dess växt till att omfatta i det närmaste alla elever på skolan och var 2018–2019 Uppsalas största elevkår. 2018 nominerades Skrapan till Årets Elevkår. Utbildningar Samhällsvetenskap Beteendevetenskap Samhällsvetenskap internationalisering(SPIK) Naturvetenskap Natur Natur och samhälle Vård- och omsorg Högskoleförberedande profil Yrkesförberedande profil Ekonomi Ekonomi Juridik Teknik Teknikvetenskap Informations- och medieteknik Musikklasser Inom samtliga ovanstående program Autismenheten Lundellska skolan erbjuder även autismprofiler (AST) inom Samhällsvetenskaplig utbildning och introduktionsprogrammet Individuellt alternativ (IMA). Katte-Skrapankampen Sedan 1975 är Enskilda Läroverket/Lundellska skolan den ena parten i en årlig idrottslig kamp mot Allmänna Läroverket/Katedralskolan. Det är en tillställning där elever från de båda skolorna tävlar mot varandra i diverse idrotter. Tävlingen ställdes in 2020–2021 på grund av Covid-19-pandemin. Referenser
Lunds Akademiska Golfklubb

Lunds Akademiska Golfklubb är en golfklubb i Lunds kommun i Skåne. Historia Lunds Golfklubb bildades 1928 av golfintresserade professorer och studenter. Ordförande blev medicinprofessorn John Forssman. Lunds Universitets Idrottsförening, LUGI, bildade 1932 en golfsektion och det var denna som verkade för att en golfbana skulle anläggas på Kungsmarken. I bankommitéen satt då John Forsmann. När de första 9 hålen hade invigts 1936 samlades man till ett möte. På mötet bildades Lunds Akademiska Golfklubb. Hålen 10–18 blev spelklara 1956. Banan Källor Externa länkar Officiell webbplats
Lunds Idrottshall

Lunds Idrottshall est une installation sportive située à Lund en Suède. Histoire Construit en 1941, le gymnase abrite jusqu'en 2008 les rencontres à domicile des sections masculines et féminines des clubs de handball de Lugi HF et du H43 Lund (sv) avant l'inauguration de la Färs & Frosta Sparbank Arena. Il est situé à proximité du parc de la ville et possède une capacité d'accueil de 2 000 spectateurs. Évènements Ligue européenne féminine de volley-ball 2022 (Ligue d'argent)[réf. nécessaire] ; Ligue européenne féminine de volley-ball 2023[réf. nécessaire]. Galerie Notes et références Liens externes Articles connexes Lugi HF H43 Lund (sv) Lund Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du handball Portail du volley-ball Portail de la Suède
Lunds Idrottshall

Idrottshallen (Lunds Idrottshall), är en sporthall i Lund. Den ligger vid stadsparken. Hallen invigdes 1941 och är hemmaplan för IBK Lund, Lunds VK och H43 Lund. Fram till invigningen av Färs & Frosta Sparbank Arena 2008 spelade både Lugi Handboll och H43 Lund sina hemmamatcher i hallen. Efter H43 Lunds konkurs 2014 bildades 2015 föreningen H43 Lund HF som valde att ha Lunds Idrottshall som hemmahall. Hallen har en publikkapacitet på 2 000 åskådare och ett publikrekord på 2 951.
Lunds stadsteater

Lunds stadsteater är en kommunal gästspelsscen i Lund som presenterar ett brett utbud inom scenkonstområdet. Teatern rymmer dramatik, dans, show, konserter, musikaler, spex med mera. Lunds stadsteater är organisatoriskt en del av Lunds kulturförvaltning och rent lokalmässigt en del av Lunds Folkets hus, som innefattar resterna av det medeltida Kanikresidenset. År 1969 gjordes en ombyggnad, då bland annat stadsteatern tillkom efter ritningar av Hans Westman. Teatern rymmer 489 personer, varav 81 platser på balkong och 410 platser på parkett. Referenser Externa länkar Lunds stadsteater
Lunds Nation

Lunds nation is one of thirteen student nations at Lund University, Sweden. With 3,862 members, it is the second-largest nation in Lund, ranking behind Göteborgs but ahead of Helsingkrona Nation. History The nation traces its origins to one of the university's first nations, Skånska Nationen—named after, and originally composed of students from Scania—which existed from the late 1600s until 1833. Due to its size, Skånska Nationen split into multiple chapters. In 1889, five of these chapters were reformed as independent nations, dissolving Skånska Nationen. On 1 January 1890, the nations known today as Lunds, Malmö, Sydskånska, Kristianstad, and Helsingkrona Nation were established. During its first semester, Lunds had 67 members. Housing The Nation House Nationshuset ("The Nation House") was inaugurated in 1959 and consists of Gamla Huset and Nya Huset ("the Old House" and "the New House"). The expansion, Nya Huset, was built in 1967. The building houses Lunds' headquarters and main housing estate. It is located on Agahrdsgatan, at the southwestern corner of the block between the Botanical Garden and Stora Tomegatan. Alongside 140 apartments, Lunds' headquarters and basement are located here, with the basement serving as the main venue for the nation's social activities. The building features a spacious courtyard where a new housing development was planned for completion by 2023. This new four-story building is designed to include 14 shared apartments and two one-room apartments. It will be attached to Nya Huset, which will also be expanded with additional dorm rooms in its current attic space. The Archive Another housing estate of Lunds Nation is Arkivet ("The Archive"), located on Arkivgatan, just north of Ulrikedal. Built in 2014, it contains multiple apartments. Events The nation's basement and rooftop bar serve as popular night club venues for students. Lunds nation also regularly hosts brunches, lunches, and semi-formal "sittning" dinners. References
Lungsunds kyrka

Lungsunds kyrka är en kyrkobyggnad i Lungsund i Karlstads stift. Den är församlingskyrka i Storfors församling. Kyrkobyggnaden Under 1600-talet fick järnhanteringen sitt stora uppsving i östra Värmland. På 1640-talet bildades därför Lungsunds församling och en kyrka uppfördes. Kyrkan, som är uppförd i timmer, bestod på 1640-talet av ett rektangulärt långhus med en tresidig koravslutning. En växande befolkning ledde till att man måste utvidga kyrkan. Mellan 1722 och 1733 byggdes därför två korsarmar till kyrkan, en i söder och en i norr, liksom en sakristia mellan de norra och östra korsarmarna. Kyrkans ytterväggar kläddes med stavspån och tjärströks. Kyrkan hade nu det utseende den i stort skulle komma att behålla fram till 1800-talets slut. Då förändrades emellertid kyrkan kraftigt i samband med en genomgripande reparation, då bland annat fasaderna kläddes med liggande vitmålad pärlspontpanel, skiffertaket byttes ut mot plåt och tornspiran byggdes om och förlängdes. Kyrkan restaurerades på nytt 1953–54 av Tor Engloo och återställdes till stor del i sitt ursprungliga skick. Inventarier Orgelfasaden från 1660 är kyrkans äldsta utsmyckning. Den kom dock till kyrkan först 1859 från Kristinehamns kyrka. Predikstolen skänktes till kyrkan 1685 av Johan och Birgitta Linroth vid Bjurbäckens bruk. Två epitafer återfinns också i kyrkan, den ena över fru Birgitta Linroth (död 1698), den andra över assessor Johan Linroth (död 1720). Källa Skylt bredvid ingången till kyrkan: Värmlands kyrkor Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Lungön

Lungön är en ö i Säbrå socken som ligger strax norr om Härnösand. I fiskeläget Sundhamn finns ett kapell. På ön finns idag 6 bofasta. Sjövärnskåren har en kursgård på ön där man om somrarna bedriver sommarskola. På Lungön finns även en känd fyrplats som förekommer i SMHI:s väderobservationer. Det första fyrtornet på Lungö stod färdigt 1861. Fyren var byggd i tegel och användes fram till 1927. Samma år revs den och ersattes av ett modernare torn byggt i betong som nu har svartvit dagmarkering. Fyrplatsen var bemannad fram till 1964 då fyren blev automatiserad. 1988 släckte Sjöfartsverket fyren som inte ansågs viktig för kommersiell sjöfart längre och fyrplatsen fick privata ägare. Fyren blev tänd igen i privat regi som "occas-fyr", det vill säga att fyren inte måste lysa hela tiden, i augusti 2001 och har lyst med 20-wattlampa sedan dess. Källor Vidare läsning Thunman, Dan (2000). Sveriges fyrplatser: en bebyggelsehistorisk dokumentation av f.d. bemannade fyrplatser anlagda under Lotsverkets tid. Norrköping: Sjöfartsverket. sid. 158-159. Libris 8380547. ISBN 9186502190
Luossastugan

Luossastugan är ett torp öster om Skattlösberg i Dalarna. Stugan är känd som bostad för poeten Dan Andersson mellan åren 1912 och 1915. Stugan ingår i Ekomuseum Bergslagen. Historik Luossastugan är sedan 1944 minnesstuga över Dan Andersson. Torpet, som sköts av Skattlösbergs bygdegille, är i ursprungligt skick med originalinredning och originalinventarier. Här finns bland annat Anderssons skrivbord och bokhylla samt hans gitarr. I Luossastugan, bestående av kök och kammare samt vind, bodde hela familjen Adolf Andersson, totalt sex personer, ibland kom dessutom luffare som nattgäster. Adolf Andersson, Dan Anderssons far, hade varit skollärare vid Skattlösberg skola fram till 1905; därefter försörjde han sig som torpare och skomakare. Mellan åren 1912 och 1915 hade familjen Andersson sitt hem i denna lilla stuga. Hur ofta och hur länge Dan Andersson bodde i stugan är okänt. År 1912 reste han mycket omkring som ombudsman för Templarorden, 1913 var han borta några månader och skrev rent sina Kolarhistorier och 1914 började han vinterkursen vid Brunnsviks folkhögskola. Dan Andersson skrev en hel del berättelser och dikter under tiden i Luossastugan. Med säkerhet har stora delar av Kolarhistorier och Kolvaktarens visor kommit till här. Efter Luossa flyttade familjen till en nybyggd stuga i Gräsberg, strax norr om Ludvika. Här bodde Dan Andersson mellan 1915 och 1918. Till sig själv gjorde han i ordning en kammare på vinden, där han skrev, mest nattetid. Här skapade han flera av novellerna som ingick i Det kallas vidskepelse samt vissa av dikterna i Svarta Ballader. År 1918 återvände han till Gräsberg för att gifta sig den 19 juni 1918 med sin fästmö, småskollärarinnan Olga Turesson. Stavning Luosa stavas ibland med ett ”s” och ibland med två ”s”. Stavningen med två ”s” härstammar från Dan Andersson. Bybefolkningen själva har stavat med ett ”s” i alla tider. Aktiviteter Sommartid hålls stugan öppet för allmänheten och en trubadur brukar underhålla med visor och berättelser av och omkring Dan Andersson. En av dem var Nisse Munck, trubadur och guide vid Luossastugan från 1977. Årligen, varje första söndag i augusti, hålls en större minnesfest vid Luossastugan, då brukar hundratals människor vandra de 700 meter längs den lilla stigen från parkeringen i Skattlösberg till Dan Anderssons stuga. Mer än 3 000 personer årligen har under senare tid besökt Luossastugan. Se även Omkring tiggar'n från Luossa Bilder Referenser Noter Allmänna källor I Dan Anderssons fotspår, Eva Burman, 1979, ISBN 91-0-042894-9 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Luossastugan. Mer om Luossastugan på www.visitludvika.se Skattlösbergs bygdegille
Lurs kyrka

Lurs kyrka är en kyrkobyggnad i Lurs församling i Göteborgs stift. Den ligger i kyrkbyn Lur i Tanums kommun. Området runt kyrkan är rikt på fornlämningar. Kyrkobyggnaden Nuvarande kyrka, som invigdes 1862-68, är uppförd i nyklassicistisk stil. En medeltida föregångare har legat strax sydväst om den nuvarande. Byggnadsmaterial i den nya kyrkan kan eventuellt delvis vara hämtat från den äldre kyrkan. Ritningarna är gjorda av arkitekt Johan Erik Söderlund. Kyrkan har en stomme av sten och består av ett rektangulärt långhus med halvrund korutbyggnad i öster. Sakristian är inrymd i korutbyggnaden och avskiljs från övriga kyrkorummet med ett skrank. Vid långhusets västra sida finns kyrktorn med ingång. Inventarier Dopfunt av täljsten från 1200-talet i två delar. Höjd: 57 cm. Cuppan är cylindrisk med ett kort skaft. Upptill finns en repstav och den är avdelad i fyra fält genom vertikala repstavar. Foten saknar dekor. Uttömningshål i funtens centrum. Den tillhör en serie från den norska så kallade Østfold-Markerna-skolan och har inga större skador. Predikstolen från 1600-talet har åttakantig korg och åttakantigt ljudtak. Altaruppsatsen i barockstil är från 1600-talet. Orgeln är tillverkad 1891 av Magnussons Orgelbyggeri. Källor Externa länkar Tanums kulturminnesvårdsprogram om Tanums kyrkor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Lurs kyrka.
Luspen

Luspen är ett naturreservat i Storumans kommun i Västerbottens län. Naturreservatet inrättades 1960 och har en yta på 28 hektar. Det är beläget cirka 2 kilometer sydväst om tätorten Storuman. Namnet på naturreservatet, Luspen, kommer av det samiska ordet luspie, som betyder "utlopp från sjö" (det har också översatts till "forsnacke"). Områdets natur är bergig och skogbevuxen med inslag av myrmark. Skogen domineras av tallskog. I reservatet finns spår av inlandsisens påverkan på landskapet, till exempel jättegrytor, och området har varit utloppet för en issjö. Det finns också kulturhistoriska lämningar i reservatet och en å som rinner genom området, Lillån, har använts som flottled. Referenser Länsstyrelsen om Luspens naturreservat
Pelles lusthus

Pelles lusthus var ett handelsbodsmuseum på Bruksgränd 3 i Nyköping. Museet visade bland annat en skyltsamling och en gammaldags lanthandel. Lokalerna användes också för konferenser, bröllop och som mötes- och festlokal. Lusthuset är uppbyggt i cederträ och glas och ligger i anslutning till en bultfabrik från 1800-talet nära Nyköpingsån. Initiativtagare och finansiär var nyköpingsbon Pelle Nilsson. Numera ägs Pelles lusthus av Svenska kulturpärlor som även driver hotell- och konferensanläggningen Duveholms herrgård. För tillfället (september 2019) är Pelles Lusthus inte i drift på grund av omfattande renoveringar. Den 11 mars 2021 övertogs museets samlingar av Nyköpings hembygdsförening och kommer att flyttas till kulturarvsmuseet Stadsvakten. Referenser Externa länkar Pelles lusthus Svenska Kulturpärlor
Lustigkulle

Ej att förväxla med naturreservatet Lustigkulle-Rågåstjärn i Malingsbo, Smedjebackens kommun. Lustigkulle är ett naturreservat strax norr om Karlsby i Kristbergs socken i Motala kommun. Det ombildades från domänreservat 1998. Referenser Länsstyrelsens information om Lustigkulle naturreservat
Luttra kyrka

Luttra kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2006 tillhör Falköpings församling (tidigare Luttra församling) i Skara stift. Den ligger i Luttra i Falköpings kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan är byggd på 1100-talet i romansk stil. Tidpunkterna när det låga västtornet, vapenhuset och sakristian tillkom är okända. Sakristian och vapenhuset finns avbildade i Peringskiölds Monumenta och måste ha uppförts före slutet av 1600-talet. Tornet finns inte med i avbildningen och har tillkommit senare. Kyrkorummet är ljust och avskalat och täcks av ett kryssvalv som sannolikt har slagits under senmedeltiden. Inredningen, förutom altaruppsats, dopfunt och predikstol, har tillkommit vid restaureringar under 1900-talet. Kyrkan omges av en liten oval kyrkogård som ger ett ålderdomligt intryck. Inventarier Dopfunten är från 1100-talet. Cuppan och foten är dekorerade med horisontella rundstavslister. Tillhörande dopfat är av mässing. Altaruppsatsen i renässansstil är från 1752. Nuvarande altare är murat 1928 och består av grovt huggna kalkstenskvadrar. Altarskivan av polerad kalksten är rundad och har ingraverade konsekrationskors. Predikstolen i provinsiell barock är från 1700-talets början och saknar ljudtak. Korgen är fyrsidig och vilar på en underbyggnad av trä som tillkom 1928. Ett processionskors, placerat vid triumfbågen, är skuret 1981 av kyrkvärden Lars Ax. Orgel Orgeln på läktaren i väster är pneumatisk med stum fasad. Den är tillverkad 1950 av Liareds orgelbyggeri och har nio stämmor fördelade på två manualer och pedal. Klockor Kyrkan har två senmedeltida klockor utan inskrift. Bilder Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 163. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Information från församlingens webbplats Externa länkar Svenska kyrkan Falköping Wikimedia Commons har media som rör Luttra kyrka.