NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Långö naturreservat

Långö är ett naturreservat i Almundsryds socken i Tingsryds kommun i Småland (Kronobergs län). Området är skyddat sedan 1986 och är 57 hektar stort. Det är beläget väster om Urshult i en sydlig vik av sjön Åsnen och består av några öar och vattenområden. Syftet med reservatet är att bevara öarnas urskogskaraktär samt gynna ett fortsatt rikt fågelliv. I naturreservatet ingår Långö, Uvö och några småöar med kringliggande vattenområden. På öarna växer blandskog och tallskog. Långö är 10 hektar stor och Södra Uvö 4 hektar. Öarna är kuperade och skogbevuxna. På Långö är tallskogen från senare delen av 1800-talet. Markskiktet domineras av blåbär, lingon, kråkbär och ljung. I övrigt växer rikligt med Linnéa, Smålands landskapsblomma. Källor Långö, Länsstyrelsen i Kronobergs län
Midingsbråte naturreservat

Midingsbråte är ett naturreservat i Urshults socken i Tingsryds kommun i Småland (Kronobergs län). Reservatet är skyddat sedan 1956 och är 2,35 hektar stort. Det är beläget söder om sjön Mien vid gränsen till Blekinge. Området gränsar i väster till Norra Svansjön. I sluttningen ner mot sjön växer tall, gran och bok. Död ved gynnar förekomsten av organismer. Källor Midingsbråte, Länsstyrelsen i Kronobergs län
Stenfors naturreservat

Stenfors är ett naturreservat i Tingsås socken i Tingsryds kommun i Småland (Kronobergs län). Reservatet är skyddat sedan 2010 och är 66 ha stort. Det är beläget söder om sjön Tiken, ca 6 km söder om Tingsryds tätort. Området sträcker sig ca 2,5 km söderut från sjöns södra strand. Bräkneån rinner genom området som även innefattar den lilla sjön Hållsdammen. I området växer ädellövskog i form av gamla ekar och bokar. Där lever många sällsynta arter, bland annat ett flertal ovanliga lavar och mossor, däribland almlav, lunglav, blomskägglav, korallav, klippfrullania, västlig hakmossa, guldlockmossa och långfliksmossa. I södra delen av reservatet finns en lummig lundflora med blåsippa, strutbräken, tibast och trolldruva. I ån har fynd gjorts av öring och den sällsynta musselarten flat dammussla. På 1600-talet anlades här Stenfors bruk, vilket drevs fram till sent 1800-tal. Kvar finns spår efter järnbruket i form av ruiner och husgrunder. Källor Stenfors, Länsstyrelsen i Kronobergs län Länsstyrelsen, Stenfors bruk
Skårtaryds urskog

Skårtaryds urskog är ett naturreservat i Dädesjö socken i Växjö kommun i Småland (Kronobergs län). Reservatet är skyddat sedan 1996 och är 30 hektar stort. Det är beläget 2 mil nordost om Växjö och består av naturskog. Vid Feresjöns södra del denna urskog som även består av myrmark. I blockig terräng växer gammal barrskog. Träden är upp till 200 år gamla. Det finns mycket gott om död ved i olika nedbrytningsstadier vilket ger goda förutsättningar för ett rikt djur- och växtliv. I detta område kan man bland annat få se tjäder, orre, garnlav, gammelgranslav, talltagel, kattfotslav och korallav. Genom reservatet går en markerad stig. Källor Skårtaryds urskog, Länsstyrelsen i Kronobergs län
Sjösås äng

Sjösås äng är ett naturreservat i Sjösås socken i Växjö kommun i Småland (Kronobergs län). Området är skyddat sedan 1971 och omfattar 19 hektar som består mest av slåtterängar. Det gränsar till Braås samhälle och sträcker sig från Sjösås gamla kyrka och cirka 500 meter i sydostlig riktning. Tillsammans med Braås hembygdspark vid sjön Örkens strand och den gamla kyrkan blir området extra vackert och intressant. Det gäller inte minst kulturhistoriskt. Naturreservatets område har en lång odlingshistoria. Där låg forna slåtterängar som hörde till prästgården. Man kan urskilja gamla åkrar och odlingsrösen. Där finns gamla hamlade lindar. Den norra delen av Sjösås äng slås varje år med lie för att bevara den unika floran. På slåtterängen växer bland annat ängsvädd, brudborste, prästkrage, slåttergubbe, jungfrulin och solvända. I området finns många gamla träd, både ek och lind. I vissa delar finns gott om död ved. Referenser Sjösås äng, Länsstyrelsen i Kronobergs län
Brotorpabäcks naturreservat

Brotorpabäck är ett naturreservat i Alvesta kommun i Kronobergs län. Området är skyddat sedan 2014 och omfattar 51 hektar. Det är beläget väster om sjön Rymmens södra del. Det består av ett lövskogsområde där bok och ek dominerar. Utöver ek och bok växer al, ask, lönn och alm. Det finns även våta områden med sumpskog. Många gamla bokar är bevuxna med ovanliga mossor, lavar och svampar. Man kan i området finna lunglav, bokvårtlav, kristallundlav, grynig lundlav, klosterlav, bokfjädermossa, rosenporing och brödmärgsticka. Området har ett rikt fågelliv med bland andra förekommer mindre hackspett, mindre flugsnappare, bivråk, stenknäck, pärluggla och järpe. På fuktiga delar växer ormbunkar, gullpudra, storgröe, majbräken och dunmossa. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Brotorpabäck Lövskogarna i Brotorpabäcksområdet, en inventering
Sjöatorps naturreservat

Sjöatorp är ett naturreservat i Alvesta kommun i Kronobergs län. Området är skyddat sedan 1970 och omfattar 2,5 hektar. Det är beläget väster om Hjortsberga tätort och består av en ryggformad rullstensås. På båda sidorna om åsen finns betad hagmark och en del tall och björk. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Sjöatorp
Förebergsåsens naturreservat

Förebergsåsen är ett naturreservat i Alvesta kommun i Kronobergs län. Området är skyddat sedan 1994 och omfattar 32 hektar. Det är beläget nordväst om Moheda nära sjön Rymmens östra strand och består av en getryggås. På båda sidor om åsen finns myrmark. På åsen växer barrblandskog och ner mot kärren finns lövträd. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Förebergsåsen
Ösjöbols naturreservat

Ösjöbol är ett naturreservat i Uppvidinge kommun i Kronobergs län. Området är skyddat sedan 2009 och är 68 hektar stort. Det är beläget 6 km västnordväst om Åseda samhälle och utgörs av en mosaik med skog, myr och sjö. Bland annat finns vidsträckta gungflyn, tallmossar av skvattramtyp och sumpskog med både tall, gran och björk. Delarna med skog domineras av tall liksom på våtmarkernas öar. Orkidéen mossnycklar växer i en del kärr. I våtmarkerna finns några mindre gölar men även delar av sjöarna Ösjön och Norrsjön. I området förekommer många fågelarter varav tjäder, orre, trana, lärkfalk och blå kärrhök nämns här. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Ösjöbol
Änghults björkhage

Änghults björkhage är ett naturreservat i Uppvidinge kommun i Kronobergs län. Området är skyddat sedan 1971 och är 3 hektar stort. Det är beläget i Klavreströms tätort vid Änghultasjöns södra strand och utgörs av en vacker björkhage. Där växer en del gammal björk och ner mot sjön även en del ek. I fältskiktet kan man finna nattviol, liljekonvalj, stenbär, blåsippa, vitsippa, brudborste, ormbunkar, örnbräken och blåbär. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Änghults björkhages
Sör-Stormyrlidens naturreservat

Sör-Stormyrliden är ett naturreservat ungefär 15 kilometer norr om Hemling i Björna socken, Örnsköldsviks kommun. Reservatet inrättades 2014 och omfattar 21 hektar av brandpräglad gammelskog. Skogen har en tydlig brandprägel med gamla tallar och spår av brand. Det skulle därför vara önskvärt med naturvårdsbränning för att bibehålla områdets karaktär. Detta kommer dock knappast att ske, eftersom arealen är så pass liten. Beskrivning Reservatet är ett brandpräglat område med gammelskog på en västsluttning, varierat från hällmarkspartier till tät, mörk granskog. Reservatsbildning Stora delar av reservatet klassades 2009 som nyckelbiotop av Skogsstyrelsen. Under 2013 inleddes värdering av området, som resulterade i beslut om reservatsbildning i september 2014. Sör-Stormyrliden ligger vidare inom kärnområdet av riksintresse för rennäringen. Svampar I området förekommer den sällsynta talltickan (Porodaedalea pini) NT. Bland rödlistade svamparter i övrigt kan nämnas: doftskinn (Cystostereum murrayi) NT, lappticka (Amylocystis lapponicus) VU, rosenticka (Fomitopsis rosea) NT och ullticka (Phellinidium ferrugineofuscum) NT. Bildgalleri Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sör-Stormyrlidens naturreservat.﻿
Lidbergets naturreservat

Lidbergets naturreservat är ett litet reservat i Ullångers socken i Kramfors kommun, Ångermanland. Berget ligger strax söder om tjärnen Stor-Trollvattnet. Området har skyddats framför allt för sin rika förekomst av den rödlistade långskägglaven (Usnea longissima). Lidberget är ett kalottberg och nästan hela reservatet ligger ovanför den högsta kustlinjen. Bildande av reservat Skogsvårdsstyrelsen avgränsade 1994 fyra nyckelbiotoper i området. 2002 föreslog Länsstyrelsen att området skulle skyddas, i samband med att en avverkningsanmälan inkommit. Reservatet beslutades den 14 juli 2006. Referenser
Edsbodskogen

Edsbodskogen är ett naturreservat i Ullångers socken i Kramfors kommun, Ångermanland. Reservatet domineras av granskog som skyddats för att den har en av länets största förekomster av den rödlistade långskägglaven (Usnea longissima). Reservatet har fått sitt namn efter den fäbod som tidigare låg här. Inom två kilometers avstånd ligger ytterligare två reservat som är långskäggslokaler, Godgrubberget och Lidberget. Bildande av reservat Förekomsten av långskägg observerades redan 1944. 1995 gjordes ytterligare fynd vid en inventering som SCA utförde. SCA registrerade då en nyckelbiotop inom området. Länsstyrelsen inventerade Edsbodskogen för första gången 2001 och gjorde ytterligare fynd av långskägg. Området byttes sedermera in mot annan mark vintern 2014 och inrättades som reservat i juni 2015. Lavar och tickor Som i de flesta gammelskogar finns det gott om hänglavar och tickor. Förutom långskägg kan nämnas: Granticka (Phellinus chrysoloma), doftskinn (Cystostereum murrayi), trådticka (Climacocystis borealis), rosenticka (Fomitopsis rosea), rynkskinn (Phlebia mellea), ullticka (Phellinidium ferrugineofuscum), gränsticka (Phellopilus nigrolimitatus), harticka (Inonotus leporinus) och kötticka (Leptoporus mollis). Referenser
Godgrubberget

Godgrubberget är ett litet naturreservat i Ullångers socken i Kramfors kommun, Ångermanland. Reservatet är bildat för att skydda förekomsten av den rödlistade långskägglaven (Usnea longissima). Inom två kilometers avstånd ligger ytterligare två reservat som är långskäggslokaler, Edsbodskogen och Lidberget. Bildande av reservat Förekomsten av långskägg ledde till att Skogsvårdsstyrelsen 1994 registrerade en nyckelbiotop inom området. Vid en avverkningsanmälan 1999 beslutade Länsstyrelsen om avverkningsförbud och markförvärvning förbereddes. I juli 2006 inrättades gammelskogen som naturreservat. Referenser
Nävertjärnsdalen

Nävertjärnsdalen är ett litet naturreservat i Gudmundrå socken i Kramfors kommun, Ångermanland. Reservatet är bildat för att skydda förekomsten av den rödlistade långskägglaven (Usnea longissima) och består så gott som enbart av gammal granskog. Bildande av reservat Långskägg hittades i området vid en inventering som genomfördes 1993. Områdets skyddsvärde har sedan betonats av Länsstyrelsen 2005 och av markägaren SCA Skog AB 2008. Naturvårdsverket förvärvade området 2013 genom markbyte och reservatsbildningen beslutades i november 2014. Artrikedom Den gamla granskogen har en stor artrikedom. Karaktärsarter bland örterna är tolta, trolldruva, blåsippa och harsyra. Bland svampar och lavar bör förutom långskägg och den starkt hotade trådbrosklaven (Ramalina thrausta ) nämnas: Referenser
Sör-Lappmyran

Sör-Lappmyran är ett naturreservat i Gudmundrå socken i Kramfors kommun, Ångermanland. Reservatet är bildat för att skydda förekomsten av den rödlistade långskägglaven (Usnea longissima) och består så gott som enbart av gammal granskog. Reservatet är också antaget som Natura 2000-område. Beskrivning och bildande av reservat Reservatet ligger på en högplatå med myrarna Lappmyran och Sör-Lappmyran, omgivande skogklädda höjder och en västbrant ner mot Stor- och Lill-Fålasjön. Området uppmärksammade i samband med inventering av långskägg i Ångermanland, 1993-1995, då rikligt med långskägglav påträffades. Sör-Lappmyran blev Natura-2000-område 1996. En bevarandeplan fastställdes 2006. Reservatet inrättades 1998. Lavar och svampar Förutom långskägg finns här flera rödlistade lavar och vedsvampar: Läderlappslav (Collema nigrescens), stiftgelélav (Collema furfuraceum) och aspgelélav (Collema subnigrescens) respektive rynkskinn (Phlebia mellea), rosenticka (Fomitopsis rosea), borstskölding (Pluteus umbrosus), gränsticka (Phellopilus nigrolimitatus) och lappticka (Amylocystis lapponicus). Referenser
Réserve naturelle de Bokö

La réserve naturelle de Bokö (Bokö naturreservat) est une réserve naturelle située en Suède sur la côte baltique, dans la province d'Ostrogothie. Elle dépend de la commune de Valdemarsvik. La réserve se trouve dans un site naturel largement composé de côtes et d'îles (Bokö, Brånnholmen, Långholmen) rocheuses et est riche d'une flore et d'une faune exceptionnelles et rares. On peut y rencontrer aussi des vaches rouges ringamala et des moutons roslag élevés en liberté. Notes et références liens externes (sv) Site officiel de la réserve de Bokö Portail de la Suède Portail de l’environnement
Bokö

Bokö este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI) din Suedia întinsă pe o suprafață de 415 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Bokö este situat la coordonatele 58.0877°N 16.8476°E﻿ ()58.0877; 16.8476. Înființare Situl Bokö a fost declarat sit de importanță comunitară în ianuarie 1997 pentru a proteja 1 specie de animale. Situl a fost protejat și ca arie specială de conservare în martie 2011. Biodiversitate Situată în ecoregiunile boreală și marină baltică, aria protejată conține 9 habitate naturale: Pășuni din zone de pădure fino-scandinave, Roci stâncoase cu vegetație pionieră de Sedo-Scleranthion sau Sedo albi-Veronicion dillenii, Pajiști fino-scandinave uscate până la mezice, bogate în specii de altitudine mică, Taiga vestică, Golfuri mici largi și golfuri puțin adânci, Pășuni de coastă din Baltica boreală, Recifuri, Lagune de coastă, Insulițe și insule mici din Baltica boreală. La baza desemnării sitului se află o specie protejată de nevertebrate: rădașcă (Lucanus cervus) Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Suedia
Bokö (naturreservat)

Bokö är ett naturreservat i Östergötlands skärgård i Valdemarsviks kommun i Östergötlands län. Naturreservatet omfattar delar av Bokön samt öarna Brånnholmen, Långholmen och ett femtontal mindre öar. Här finns bland annat odlingslandskap, ekhagsmarker och en rik flora. Under vattenytan finns många olika typer av biotoper, från de yttersta kraftigt vågpåverkade klipporna, via tångskogar till de lugna fladerna med mjuk botten. Bokö naturreservat förvaltas av Länsstyrelsen Östergötland. Geologi Bokö och området däromkring är geologiskt intressant som ett exempel på en berggrund som omformats många gånger under lång tid. Berget har vänts på sida, tryckts ihop, veckats, spruckit, genomträngts av magma och så vidare. Dessutom har den vittrat, hyvlats av inlandsis och till sist slipats av havet. Boköreservatets berggrund är inte unik, men det faktum att hällarna nära havet är rena från växtlighet, sand och annat gör den fascinerande geologin ovanligt lättillgänglig. Området domineras av en blandning av mörka amfiboliter och ljusare graniter. På vissa ställen, till exempel på Kyrkogårdsskär, är de mörka och ljusa ränderna särskilt tydliga. Eftersom de olika bergarterna är olika i hårdhet och slitstyrka, så vittrar de olika fort, vilket syns tydligt nära stränderna. Man kan ofta se att de mörka banden i graniten har gröpts ur. Ibland är det bara små stråk som försvunnit. I andra fall framstår det som att en häll eller ett skär har kluvits när ett större lager av en mjukare bergart har försvunnit. Tydliga exempel finns t.ex. på Svartbådan. Området är kraftigt påverkat av den senaste inlandsisen. De mjukt rundade stötsidorna, och mer tvärt avhuggna läsidorna visar att isen på slutet rörde sig i sydostlig riktning. I det släpljus som uppstår när solen står lågt syns även isräfflor som visar på samma riktning. Kommunikationer och logi Bokö kan endast nås med båt. Ön trafikeras av Östgötatrafikens linje 775. På den sydvästra delen av ön, vid Västantill, finns informationsbod för besökande. Bryggan vid Västantill är en av de som anlöps av linje 775. Öns vandringsleder utgår härifrån. Vid Västantill finns även en gästbrygga med fullt segelbåtsdjup. Plats för ca tre båtar långsides, betydligt fler med häckankare. Waypoint: 58°05.867N, 16°49.533E Inom reservatet är det tillåtet att förtöja över en natt. Är det fullt på gästbryggan, så finns det bra hällar att förtöja vid några hundra meter norr om Västantill. I övriga reservatet finns många bra naturhamnar med gott skydd för alla vindriktningar. Det är förbjudet att landa med luftfarkost inom reservatet. På Bokö finns en mindre stugby, Boköstugorna, där man kan hyra stugor och konferenslokaler. Stugbyn ligger nära reservatet och har även tex kajaker för uthyrning. Vidare läsning Bokös webbplats, med aktuell info om turlistor och kontaktdetaljer. Länsstyrelsens information om naturreservatet Källor Länsstyrelsens information om Bokö naturreservat
Tolamossen

Tolamossen är ett naturreservat i Eskilstuna kommun i Södermanlands län. Området ligger cirka 6 kilometer väster om centrala Eskilstuna. Området ingår i Natura 2000. Tolamossen gränsar i sydöst mot naturreservatet Skiren-Kvicken. Det är ett flackt området med äldre barrskog och mycket inslag av mossa. Naturreservatet Området inrättades i juni 2007. Naturreservatet ligger cirka en mil väster om Eskilstuna tätort. Infart sker söderifrån från Borsökna eller norrifrån från Ekeby. Syftet med reservatet är att vårda det stora området med opåverkad barrskog (främst tall) och skogbevuxen myr. Då skogen funnits här under en lång tid finns även död ved som gynnar arter i området, bland annat orkidén Knärot. I reservatet är även tanken att friluftsliv ska kunna bedrivas. Tallar som är mellan 110 och 130 år gamla samt granar mellan 40 och 100 år finns i Tolamossen. Även enstaka äldre lövträd finns här. En mängd död ved finns här och mycket av det är täckt av en matta av mossa. Insatser för att skapa död ved görs i naturreservatet. En del av marken har tidigare använts för bete och torvbrytning har förekommit och spår finns av en tidigare järnväg i anslutning till torvindustrin. Skägglavar finns rikligt i området. Bland arter i området kan i övrigt nämnas den rödlistade skorpgelélaven samt skinnlav och grynig filtlav. Bland fåglarna finns tretåig hackspett och nötkråka. Bilder Referenser Externa länkar Tolamossens naturreservat på Eskilstuna kommuns sida Wikimedia Commons har media som rör Tolamossen.
Esperöds naturreservat

Esperöd är ett naturreservat i Simrishamns kommun i Skåne län. Området ligger strax söder om Kiviks tätort. Det är naturskyddat sedan 2002 och är 8,5 hektar stort. Reservatet består till större delen av yngre avenbokskog. Centralt finns fuktiga områden med björkskog. Två mindre vattensamlingar på området har bildats genom täktverksamhet i mitten av 1900-talet. Flora och fauna I reservatet förekommer ovanliga arter som långbensgroda, lövgroda, sandödla och hasselmus. Även när det gäller insekter är området intressant. I floran finns sällsynta arter som vittåtel, ekorrsvingel, fältnarv och flockarun. Källor Esperöd Länsstyrelsen i Skåne län Noter
Impan

Impan är ett naturreservat i Simrishamns kommun i Skåne län. Reservatet ligger mellan Gladsax och Gröstorp. Det är naturskyddat sedan 2004 och är 25 hektar stort. Området ingår i Natura 2000. Reservatet består av kuperad åkermark och naturbete. En 15 meter hög förkastningsbrant i underkambrisk sandsten med spår av gruvdrift finns centralt i området. Flora och fauna I grottor i förkastningsbranten finns övervintringsplatser för fladdermusen barbastell. Rådjur och fälthare förekommer ofta i området. Karaktärsfågel är näktergal. I väster finns dungar av ask och alm med inslag av fågelbär, oxel och ek, samt buskage av hagtorn och slån. I beteshagarna växer bland annat backsippa, smånunneört, grusbräcka och vårkällört. Geologi Berggrunden i Impan består av underkambrisk sandsten. Gruvdrift ska ha förekommit vid förkastningsbranten från andra hälften av 1500-talet till 1760-talet, samt på 1940-talet. Här bröts bland annat blyglans och flusspat. Dessutom togs material till gat- och kantsten från en närbelägen lokalitet. Källor Länsstyrelsens sida om naturreservat Simrishamns kommuns naturvårdsprogram Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Impan.﻿
Sandby backar

Sandby backar är ett naturreservat i Simrishamns kommun i Skåne län. Reservatet ligger vid kusten mellan Mälarhusen och Sandby strand. Det är naturskyddat sedan 2013 och är 36 hektar stort varav 25 hektar landyta. Reservatet består av öppna sanddyner och skall hållas fritt från träd och buskar. Flora och fauna Området består av en ovanlig naturtyp med vandrande öppna sanddyner som utgör livsmiljö för sällsynta djur och växter. Bilder Källor Länsstyrelsens sida om naturreservat
Simris strandängar

Simris strandängar är ett naturreservat i Simrishamns kommun i Skåne län. Området ligger vid kusten strax söder om Simrishamns tätort. Det är naturskyddat sedan 1959 och är 34,5 hektar stort varav 14 hektar landyta. Området ingår i Natura 2000. Reservatet består av öppen fäladsmark med sandstrand, strandängar, torrängar, kalkfuktängar och kalkkärr. Skåneleden passerar genom området. Flora och fauna I buskvegetationen finns sångare och andra småfåglar, till exempel rosenfink. På fuktig öppen mark häckar tofsvipa. Längs stranden syns knölsvanar, änder och vadare som rödbena. I och kring vattensamlingar finns lövgroda. I området finns salttåliga växter och ovanliga orkidéer. Bland växtarter kan nämnas strandråg, strandvial, strandkål, majviva, slåtterblomma, klöverärt, gulkämpar, gul fetknopp och gulyxne. Geologi Berggrunden består av sandsten som bildats för drygt 500 miljoner år sedan. I strandlinjen kan man se böljeslagsmärken som bildats av vågrörelser på grunt vatten. Källor Länsstyrelsen naturreservat Simris strandängar Informationsskylt Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Simris strandängar.﻿
Årby naturreservat

Årby är ett naturreservat och friluftsområde i Eskilstuna kommun i Södermanlands län. Området ligger norr om centrala Eskilstuna, direkt norr om Årby och E20, strax väster om Skiftinge. Naturreservatet bildades år 1974 och reviderades 2010. Kommunen har här grillplatser och en lekplats. Naturreservatet I området har det sedan 1600-talet legat flera gamla gårdar. Syftet med reservatet är att skydda området för att bevara ett landskap som är präglat av jordbruk och friluftsliv. Tanken är också att reservatet ska "bevara och utveckla det rörliga friluftslivet och vara en resurs för kommunens folkhälsoarbete". När naturreservatet bildades år 1974 var just syftet att bevara och främja friluftslivet. Vid revideringen år 2010 utvecklades syftet till att även omfatta "områdets natur- och kulturmiljövärden". Området består av äldre åkermark där man bedriver bete för att kunna hålla marken öppen. Skogen är blandskog. Fornminnen Flera fornminnen finns inom naturreservatets område, bland annat flera stensättningar och gravfält samt en rusten. Även rester av husgrunder kan ses här. En del av syftet med reservatet är just att bevara och tydliggöra dessa fornlämningar. Motionsområdet I Årby finns motionsspår för löpning och vandring. Det finns slingor på mellan 1,25 och 10 kilometer varav vissa är elljusspår. Vintertid finns här även skidspår. Vandringsleden Gyllenhielmska leden börjar här och går ut till Sundbyholm och vidare mot Björsund. Kommunen driver här Årbystugan, en naturstuga som har öppet sommartid. Korpen arrangerar tipspromenad här. Bilder Referenser Externa länkar Årby naturreservat på Eskilstuna kommuns sida Wikimedia Commons har media som rör Årby naturreservat.