NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
ABB Arena Karlskrona

La ABB Arena Karlskrona est une salle omnisports située à Karlskrona dans le Sud de la Suède. Configuration Le complexe permet la pratique de nombreuses activités sportives, aussi bien en extérieur qu'à l'intérieur : sports de glace : hockey sur glace, curling, patinage artistique ; sports de raquettes : 12 courts de badminton aux normes internationales, 7 courts de tennis en plein air et 5 indoor dont un disposant d'une tribune de 250 places ; salle de gymnastique permettant également la pratique du tumbling et du trampoline ; natation ; handball ; pétanque. terrain en gazon synthétique de 105 x 65 m. L'ensemble dispose également de plusieurs restaurants. En configuration aréna, sa capacité est de 3 464 places dont 900 debout. Des demi-finales du Melodifestivalen, le concours national de chansons, se sont tenues dans cette enceinte en 2006 et 2008. Noms À son ouverture en 2005, le complexe s'appelait Arena Rosenholm. Il a été rapidement renommé Vodafone Arena Rosenholm puis Telenor Arena Karlskrona à la suite du rachat de Vodafone Suède par le géant norvégien des télécoms Telenor. Ce rachat incluait le contrat de parrainage initialement conclut entre la commune de Karlskrona et Vodafone. Le 1er juillet 2014, les parties ont annoncé la fin de ce parrainage à la fin de l'année 2014. Après presque une décennie, le complexe change de nom à compter du 1er janvier 2015 et devient la Karlskrona Arena. Le 25 août 2015, un nouveau contrat de naming de 5 ans est souscrit entre la commune et le groupe helvético-suédois ABB pour un montant d'un million de couronnes par an, somme identique à celle payée par Telenor. Équipe résidente L'équipe de hockey sur glace du Karlskrona HK, qui évolue en SHL, l'élite suédoise, joue ses matches dans cette patinoire. Notes et références (en)/(sv) Cet article est partiellement ou en totalité issu des articles intitulés en anglais « ABB Arena Karlskrona » (voir la liste des auteurs) et en suédois « ABB Arena Karlskrona » (voir la liste des auteurs). Liens externes (sv) Site officiel Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du sport Portail de la Suède
Telenor Arena Karlskrona

Telenor Arena Karlskrona – wcześniej Arena Rosenholm, Vodafone Arena Rosenholm i ABB Arena Karlskrona. Kryte lodowisko położone w Karlskronie, na którym swoje mecze rozgrywa drużyna hokejowa SHL – Karlskrona HK. Obiekt powstał w 2005 roku i może pomieścić 3 500 widzów. Linki zewnętrzne ABB Arena Karlskrona – Karlskrona Kommun. karlskrona.se. (szw.). Telenor Arena Karlskrona. hockeyarenas.net. (ang.).
NKT Arena Karlskrona

NKT Arena Karlskrona (tidigare Arena Rosenholm, Vodafone Arena Rosenholm, Telenor Arena Karlskrona och ABB Arena Karlskrona,) är en multiarena i Rosenholm strax utanför centrala Karlskrona. Historik NKT Arena invigdes under namnet Vodafone Arena Rosenholm den 28 oktober 2005. I samband med att Telenor köpte Vodafone Sverige år 2005 gjordes ett namnbyte på den svenska verksamheten från Vodafone till Telenor, vilket även inkluderade namnet på arenan. Arenan har olika anläggningar i både inomhus- och utomhusmiljöer. Bland evenemang som har hållits i Telenor Arena Karlskrona kan nämnas svenska mästerskapen i konståkning 2005 och VM-kval i handboll. Deltävling 3 i Melodifestivalen 2006, deltävling 4 i Melodifestivalen 2008 samt deltävling 1 i Melodifestivalen 2013 har också hållits här. Den 1 juli 2014 meddelades att Telenor sade upp sponsoravtalet med Karlskrona kommun. Den 1 januari 2015 bytte Telenor Arena namn till Arena Karlskrona. Den 25 augusti 2015 meddelades på en presskonferens att arenan under en fem år lång period skulle heta ABB Arena Karlskrona. Detta eftersom ABB gått in som arenasponsor, med ett avtal som gav arenan en miljon kronor om året. Under åren 2015–2016 byggdes ABB Arena Karlskrona om för att uppfylla de krav som ställdes för att hemmalaget Karlskrona HK skulle kunna spela sina SHL-matcher där. Ombyggnaden resulterade i en ny entré och gav arenan en samlad publikkapacitet på omkring 5 000 platser. A-hallen Is- och evenemangshallen har 3 550 sittplatser och 1 500 ståplatser. Hemmaarena för Karlskrona HK. B-hallen B-hallen används för hockey, curling och konståkning. Övriga hallar I tennishallen finns 5 tennisbanor och en centercourt med läktare för 250 personer. Badmintonhallen har 12 banor med internationell takhöjd. Gymnastikhallen byggdes 2020 ut med tre nya hallar och består nu av två specialhallar( A-hall och B-hall) för gymnastik, cheerleading och parkour, danssal med mjuk matta, spegelsal, gym samt konferensrum. Totalt 5 hallar. Specialhallarna är utrustade med fasttrack, fasta trampoliner, skumgropar och höj/sänk-bara gropar. A-hallen har dessutom två fasta avdelningar för parkour. I övrigt är anläggningen komplett utrustad med trampetter, airtrack, plintar, klossar... Rosenholmshallen används för bland annat handbollsträning. Utomhus 7 tennisbanor finns utomhus. Konstgräsplanen är Blekinges första och har måtten 105 x 65 m. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör NKT Arena Karlskrona.﻿ NKT Arena Karlskrona på Karlskrona kommuns webbplats
Rabots gletsjer (Lapland)

For alternative betydninger, se Rabots gletsjer. (Se også artikler, som begynder med Rabots gletsjer) Rabots gletsjer er en stor gletsjer (svensk: glaciär) i en dal på nordvestsiden af bjerg-kæden Kebnekaise i Lappland i Sverige. Den blev første gang, videnskabeligt beskrevet af Schytt (1947, 1959) og senere af Brugger (1992) Stroeven og van de Val (1990). Den ældste dokumentation for gletsjerne stammer fra 1883, hvor den franske geograf Charles Rabot, fotograferede den da han var ved at bestige Kebnekaise for første gang. I 1910 blev den besøkt af Enquist som foretog en detaljeret fotodokumentation af hele gletsjeren.
Rabots glaciär

Rabots glaciär är en glaciär i en dal i västra delen av Kebnekaisemassivet i Sverige. Den börjar direkt under Kebnekaises båda toppar, och rinner ner i en dal. Glaciären har en yta av ungefär 4 kvadratkilometer. Glaciären beskrevs första gången av Charles Rabot, som passerade längs med den och tog ett fotografi, när han 1883 ledde den expedition som blev den först dokumenterade att bestiga Kebnekaise. Fredrik Enquist besökte glaciären 1910 och dokumenterade den fotografiskt. Den beskrevs vetenskapligt av Valter Schytt 1947 och 1959 och av K.A. Brugger 1992. Källor Om Rabots glaciär på Stockholms universitets webbplats Lantmäteriets Fjällkarta BD6 Noter
Kirche von Råda

Die Kirche von Råda (Råda kyrka) liegt etwa vier Kilometer westlich der schwedischen Stadt Lidköping. Die Kirche, die ursprünglich aus dem zwölften Jahrhundert stammt, wurde im 13. und 15. Jahrhundert umgebaut und erweitert. Der Turm, die Sakristei und der Eingang stammen aus dem 15. Jahrhundert, in dem auch die flache Holzdecke durch die heutigen Gewölbe ersetzt wurde. Die Deckenmalereien wurden im Jahr 1632 ausgeführt. An der Außenseite der Kirche lässt sich deutlich ein alter, eingemauerter Runenstein erkennen. Galerie Weblinks Geschichte der Råda kyrka auf wadbring.com FMIS - Råda kyrka Direktlink auf fmis.raa.se
Schloss Hörningsholm

Schloss Hörningsholm ist ein Prachtbau auf dem nördlichen Teil der Insel Mörkö in der schwedischen Gemeinde Södertälje in der historischen Provinz Södermanland. Das Schloss liegt auf einem Hügel mit weiter Aussicht über die Ostseebucht, die Richtung Södertälje führt. Diese strategisch günstige Lage war der Grund, dass der Platz schon im 13. Jahrhundert befestigt wurde. Als Ursprung des Schlosses gilt das Gut Symondöö, des Adelsgeschlechtes Folkunga, das auf einer kleinen vorgelagerten Insel lag, welche aufgrund der Landhebung mit Mörkö zusammenwuchs. 1308 gehörte das Gut Herzog Erik Magnusson und danach wechselte es durch Verkauf und Erbschaft zwischen verschiedenen Adelsfamilien, wie Örnfot, Sture und Gyllenstierna. In einem landwirtschaftlichen Verzeichnis von 1498 wird darauf verwiesen, dass das Gut den neuen Namen Hörningsholm erhalten hat. Wann das Gutshaus ein schlossartiges Aussehen bekam, ist nicht bekannt, doch im späten 16. oder frühen 17. Jahrhundert soll es unter Reichsmarschall Svante Sture d. J. den Zustand erhalten haben, der im Werk Suecia antiqua et hodierna dargestellt ist. 1719 wurde Södermanland von einfallenden russischen Truppen heimgesucht, die auch Schloss Hörningsholm niederbrannten. Das heutige Schloss entstand in der Mitte des 18. Jahrhunderts unter Provinzvorsteher Nils Bonde af Björnö nach Zeichnungen von Carl Hårleman. Es wurde nach einem schweren Brand am 18. Februar 1950 renoviert. Schloss Hörningsholm ist in Privatbesitz. Literatur Schloss Hörningsholm. In: Theodor Westrin (Hrsg.): Nordisk familjebok konversationslexikon och realencyklopedi. 2. Auflage. Band 12: Hyperemi–Johan. Nordisk familjeboks förlag, Stockholm 1910, Sp. 282 (schwedisch, runeberg.org). Weblinks Einzelnachweise
Château de Hörningsholm

Le Château de Hörningsholm est un château de Suède situé au sud-ouest de Stockholm sur une falaise surplombant la mer Baltique près de Södertälje. Histoire Le château, construit à la fin du XVe siècle et au début du XVIe, appartient d'abord à la famille des Sture (en). Précédemment, le lieu était occupé par une ferme, propriété en 1260 de Karl Ulfsson, membre de l'Ordre Teutonique dans une croisade contre les non-chrétiens dans les États baltes actuels. Ulfsson est tué à la bataille de Durbe et dans son testament, il lègue plusieurs de ses fermes à l'Ordre Teutonique. Il est donc possible mais pas certain que la terre ait été pendant un certain temps en possession de l'ordre des croisés. Peu de choses sont ainsi connues sur le sort de la ferme jusqu'au XVe siècle, date à laquelle elle appartient à un certain Erengisle Nilsson (mort en 1469) dont la veuve vend le terrain à Nils Bosson Sture qui est très probablement à l'origine de la construction du château. Les fondations du bâtiment actuellement visible, y compris les sous-sols, datent du château d'origine. Le château reste dans la famille Sture jusqu'en 1616. La famille l'a construit et agrandi en un château de la fin du Moyen Âge et de la Renaissance. En 1520, il est occupé par une garnison de 70 soldats danois qui le pillent, mais ils sont chassés par les troupes fidèles à Gustav Vasa pendant la guerre de libération suédoise. Après 1616, le château a plusieurs propriétaires différents, parmi lesquels Johan Oxenstierna (en) ou encore la famille Baner. Incendié par les troupes russes en 1719, il est reconstruit dans sa forme actuelle par l'architecte Carl Hårleman. En 1746, les comtes Bonde (en) le possèdent. Sa reconstruction se termine en 1752. Il est toujours depuis la propriété de la famille. Il est rénové en 1919-1920 par l'architecte Ivar Tengbom. Notes et références Articles connexes Liste des bâtiments historiques en Suède Liste des châteaux suédois Liens externes Portail des châteaux Portail de la Suède
Castelul Hörningsholm

Castelul Hörningsholm este unul dintre puținele castele rococo din Suedia și Europa. El a fost ridicat între 1746-1752 de nobilul Nils Bonde, după desenele arhitectului de curte Carl Hårleman. Anterior, pe același loc, a existat un castel fortificat medieval, incendiat de ruși în anul 1719. Astăzi castelul este proprietate privată. Istoric Hörningsholm a aparținut mai multor familii importante suedeze și este bogat în amintiri, atât luminoase cât și întunecoase. El a cunoscut zilele de glorie și perioade de decădere. Aici au trăit doi regenți, Svante Nilsson și Sten Sture cel tânăr. Castelul a fost afectat de distrugerile din timpul conflictului dintre Christian al II-lea al Danemarcei și Gustaf Vasa și apoi de raidul flotei ruse din 1719. Aici a fost locul de naștere al lui Eric al XIV-lea al Suediei. Castelul a fost scena unei povești romantice între Malin Sture și Erik Stenbock. Aici locuiește familia Bonde, din 1746 până în zilele noastre. Note Bibliografie Studii regionale Vezi și Södermanland Legături externe Imagini
Wrangelsches Palais (Stockholm)

Das Wrangelsche Palais ist ein Gebäude auf der Insel Riddarholmen nahe der Stockholmer Altstadt. Seit 1756 ist das Svea hovrätt im Gebäude untergebracht. Der südliche Rundturm stammt aus den dreißiger Jahren des 16. Jahrhunderts und gehörte zu einer Befestigungsanlage, die König Gustav Wasa anlegen ließ. Etwa um 1630 entstand ein Palast, der zwischen 1652 und 1670 vom Architekten Nicodemus Tessin d. Ä. für den Feldmarschall Carl Gustav Wrangel ausgebaut wurde. Weitere Umbauten wurden nach einem Brand von 1693 notwendig. 1697 war der Palast kurzzeitig Sitz der königlichen Familien, nachdem die alte Burg „Tre Kronor“ niedergebrannt war. Nach einem weiteren Brand im Wrangelschen Palais wurde es 1802 von C.G. Gjörwell verändert. Umfangreiche Restaurierungs- und Renovierungsarbeiten fanden zwischen 1948 und 1950 sowie 1985 statt. Im 17. Jahrhundert war das Gebäude einer der größten Privatpaläste Stockholms und hatte einen Hof in mehreren Stufen. Die heutigen glatten Mauern stammen hauptsächlich vom Wiederaufbau des Jahres 1802. Von der früheren reich dekorierten Fassade existieren heute noch das Sandsteinportal und wenige Elemente zum Hof hin. Bei der letzten Restaurierung erhielt der Bau wieder seinen ursprünglichen weißen Putz mit grauen Details. Weblinks Das Wrangelsche Palais Stockholm als 3D-Modell im 3D Warehouse von SketchUp Einzelnachweise
Wrangel Palace

Wrangel Palace (Swedish: Wrangelska palatset) is a townhouse mansion on Riddarholmen islet in Gamla Stan, the old town of Stockholm, Sweden. Courthouse Since 1756 the palace has housed the Svea Court of Appeal (Svea Hovrätt), the regional court of appeal. History Wrangel Palace has a long history. The southern tower used to be part of Gustav Vasa's defence fortifications from the 1530s. 17th century Around 1630, the mansion was turned into a palace for Lars Sparre. From 1652 to 1670, the palace was rebuilt and expanded by architect Nicodemus Tessin the Elder for Count Carl Gustaf Wrangel. After a fire in 1693, it was rebuilt and expanded once again, this time to become a royal residence after the devastating fire that left the Tre Kronor Castle in ruins (1697). Royal palace Wrangel Palace was the official Stockholm residence of the royal family and court from 1697 until 1754, when the Royal Palace of Stockholm was completed. During this time, the Palace was called Kungshuset (The Kings House). From 1756 to 1928, it housed the Statskontoret (Office of state). In 1802, the palace had to be rebuilt once again after a fire. This time the architect was C.G. Gjörwell. Gallery See also Architecture of Stockholm History of Stockholm References Ohlsson, Martin A. (1951). ”Wrangelska palatset” (Swedish). Stormaktstidens privatpalats i Stockholm: med en utblick över följande sekler. Stockholm: Forum. Libris 796716 External links
Palais de Wrangel

Le palais de Wrangel ou palais Wrangelska (en suédois Wrangelska palatset) est un bâtiment situé sur l'îlot Riddarholmen dans le centre historique de Stockholm. Il est depuis 1756 le siège de la cour d'appel de Svea, et eut auparavant une histoire longue et chaotique. Il fut la résidence de la famille royale entre 1697 et 1754. Histoire La tour sud remonte aux travaux de fortification entrepris par Gustav Vasa dans les années 1530. Elle sert de palais à Lars Eriksson Sparre à partir de 1630 environ. Le palais est ensuite rénové et agrandi par l'architecte Nicodème Tessin l'Ancien pour Carl Gustaf Wrangel. Après un incendie en 1693, le palais est reconstruit et sert de résidence royale après qu'un autre incendie a détruit le château Tre Kronor en 1697. Le palais prend alors le nom de maison du Roi (Kungshuset) et abrite la cour royale jusqu'à la construction du palais royal de Stockholm en 1754. Les souverains qui ont vécu dans le palais de Wrangel pendant ses 57 années sont Charles XII, Ulrique-Éléonore, Frédéric Ier et Adolphe-Frédéric. Après qu'un nouvel incendie en 1802 a ravagé l'îlot Riddarholmen, le palais est reconstruit par l'architecte Carl Christoffer Gjörwell. Une annexe, située côté est, est alors démolie, de même que les anciennes cuisines et les abris situés sur la rive. L'aile sud et le corps de logis, sévèrement abimés par les flammes, sont aussi démolis en grande partie pour être remplacés par des nouveaux étages de bureaux. Des travaux de rénovation sont entrepris entre 1948 et 1950. On recrée en particulier le hall d'entrée dessiné par Tessin l'Ancien. Une nouvelle rénovation a lieu en 1985, et encore une fois en 2002. Au XVIIe siècle, le palais de Wrangel était le plus grand palais privé de la capitale suédoise. Il disposait alors d'une cour en terrasse et d'un bassin privé sur le lac Mälar. La simplicité actuelle des extérieurs résulte de la reconstruction qui a suivi l'incendie de 1802, marquée par un souci d'économie. Il ne reste désormais plus que quelques détails des façades autrefois richement décorées, par exemple le portail de grès sculpté ou les galeries qui entourent la cour intérieure. Lors de la dernière rénovation, le palais a néanmoins retrouvé ses façades blanches ornées de décorations grises. Annexes (sv) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en suédois intitulé « Wrangelska palatset » (voir la liste des auteurs). Bibliographie (sv) Martin A. Ohlsson. Stormaktstidens privatpalats i Stockholm, med en utblick över följande sekler. Forum. 1951. Libris 796716. Liens externes (sv) Le palais de Wrangel sur le site de l'administration des biens immobiliers de l'État. Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Stockholm Portail de la protection du patrimoine
Pałac Wrangla

Pałac Wrangla (szw. Wrangelska Palatset) - pałac w Sztokholmie na Riddarholmen oddany do użytku w 1670 roku. Z umocnień, których wykonanie zlecił Gustaw I Waza ok. 1530 roku, pozostały tylko dwa fragmenty: wieża jarla Biegera i najbardziej na południe wysunięta wieża w budynku, który stała się później pałacem Wrangla. Sam pałac powstał jako rezydencja szlachcica Larsa Sparre w latach 1652-1670. Kilka dekad później poddano go gruntownej przebudowie. Był on wówczas własnością hrabiego Carla Gustafa Wrangla, który zatrudnił jako architekta Nicodemusa Tessina Starszego. W efekcie powstał największy pałac w Sztokholmie znajdujący się w rękach prywatnych. W 1697 pałac stał się królewską rezydencją ponieważ cała rodzina królewska przeniosła się na Riddarholmen po pożarze twierdzy Tre Kronor. Pałac zyskał wtedy miano Królewskiego Domu. W 1697 zaprzysiężony w nim na króla został Karol XII. W 1746, na trzy lata przed przenosinami do nowego Pałacu Królewskiego, w pałacu urodził się Gustaw III. W podziemiach budynku zatrzymywano także podczas procesu zabójcę Gustawa III. Budynek zajmuje obecnie Sąd Apelacyjny.
Врангельский дворец

Врангельский дворец (швед. Wrangelska palatset) — дворец, расположенный в Стокгольме на острове Ридерхольмен на площади Биргерярлторгет. С 1756 года в нем расположен Апелляционный суд. Дворец был резиденцией королей с 1697 по 1754 года. История Южная башня была частью защитных укреплений построенных во времена правления Густава Вазы в 1530-х годах. Примерно в 1630 году вокруг неё построили дворец. С 1652 по 1670 год архитектор Никодемус Тессин перепроектировал и расширил замок по заказу графа Карла-Густава Врангеля. После пожара 1693 года дворец заново отстроили и расширили. Через несколько лет в пожаре был уничтожен королевский дворец, поэтому в 1697 году Врангельский дворец стал резиденцией монархов государства до 1754 года, когда был завершен Стокгольмский Королевский дворец. См. также Список замков и дворцов Швеции Ссылки Ohlsson, Martin A. (1951). ”Wrangelska palatset” (Swedish). Stormaktstidens privatpalats i Stockholm: med en utblick över följande sekler. Stockholm: Forum. Libris 796716 Wrangelska palatset SFV:s presentation och länkar till vidare läsning
Wrangelska palatset

Wrangelska palatset på Birger Jarls torg 16, Riddarholmen, Stockholm är sedan 1756 säte för Svea hovrätt. Delar av byggnaden har sitt ursprung i befästningsverk från 1530-talet. Byggnaden fick huvudsakligen sitt nuvarande utseende 1652–1670 av arkitekt Nicodemus Tessin d.ä. för Carl Gustaf Wrangel. Åren 1697–1754 var palatset residens för kungahuset. Historik Det södra rundtornet är från Gustav Vasas befästningsverk från 1530-talet. Riksrådet Lars Eriksson Sparre förlänades tomten av kronan 1629, och lät uppföra ett stenhus, vars källare finns kvar under palatset. 1648 köpte drottning Kristina palatset som gåva åt fältherren Carl Gustaf Wrangel som lät bygga till det 1652–1670 med ritningar av arkitekterna Nicodemus Tessin d.ä., som ledde bygget, och Jean De La Vallée. En brand 1693 förstörde fasadutsmyckningarna. Efter Slottsbranden 1697 blev palatset bostad för den kungliga familjen och hovet tills det nuvarande kungliga slottet Stockholms slott stod inflyttningsklart 1754, det vill säga i 57 år, och blev kallat Kungshuset. Det rustades upp av Nicodemus Tessin d.y.. Regenterna under tiden i Kungshuset var Karl XII, Ulrika Eleonora, Fredrik I och Adolf Fredrik. Efter Riddarholmsbranden 1802 byggdes palatset om av arkitekt Carl Christoffer Gjörwell, då annexen mot holmens inre revs. Det gamla fallfärdiga kungshusets kök och sedermera fatbur vid vattnet revs också. Den svårt skadade södra flygeln och huvudbyggnaden revs till stora delar och återuppfördes delvis med nya kontorsrumsvåningar. En omfattande restaurering och upprustning genomfördes 1948–1950. Sedan 1954 använder hovrätten hela huset. Då återställdes bland annat Tessin d.ä:s entréhall. Fasaden renoverades 1984 till 1985, återställdes putsens kulör till vitt. Palatset renoverades invändigt 2003–2004 för tillgänglighetsanpassning. Under 1600-talet var Wrangelska palatset Stockholms största privatpalats med en terrasserad gårdsanläggning med sjögård mot Mälaren. De släta murarna är uttryck för den sparsamhet som präglade återuppbyggnaden efter branden 1802. Av de rikt utsmyckade fasaderna återstår endast fragment såsom skulpterad sandstensportal och gallerier åt gården. Vid den senaste restaureringen har palatset återfått 1600-talets vita puts med detaljer i grått. Det sägs att Statskontoret, som 1756–1928 var inrymt i Wrangelska palatset, gav August Strindberg stoff till en dräpande passus i Röda rummets berömda första kapitel Stockholm i fågelperspektiv. Se även Schloss Wrangelsburg Skoklosters slott Referenser Litteratur Ohlsson, Martin A. (1951). ”Wrangelska palatset”. Stormaktstidens privatpalats i Stockholm: med en utblick över följande sekler. Stockholm: Forum. Libris 796716. https://stockholmskallan.stockholm.se/post/9253post=132 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Wrangelska palatset.﻿ Wrangelska palatset SFV:s presentation och länkar till vidare läsning ”Wrangelska palatset”. Suecia antiqua et hodierna, första bandet. Kungliga biblioteket. https://suecia.kb.se/F/?func=find-c&ccl_term=wso+%3D+asaml&local_base=sah.
Врангельський палац

Врангельський палац — палац, розташований у Стокгольмі на острові Ріддаргольм. З 1756 року у ньому розміщений Апеляційний суд. Палац був резиденцією королів у 1697–1754 роках. Історія Південна вежа була частиною захисних укріплень споруджених за часів правління Густава Вази у 1530х роках. Приблизно 1630 році навколо неї звели палац для Ларса Ерікссон Спарре, шведського можновладця. З 1652 по 1670 архітектор Нікодемус Тессін перепроектував і розширив замок на замовлення графа Карла-Густава Врангеля. Після пожежі 1693 року палац заново відбудували і розширили. Через кілька років у пожежі був знищений королівська палац, тож у 1697 році Врангельський палац став резиденцією монарха держави аж до 1754, коли було завершено Стокгольмський Королівський палац. Література Ohlsson, Martin A. (1951). «Wrangelska palatset». Stormaktstidens privatpalats i Stockholm: med en utblick över följande sekler. Stockholm: Forum. Libris 796716 Посилання Wrangelska palatset