NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Händene kyrka

Händene kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2006 tillhör Ardala församling (tidigare Händene församling) i Skara stift. Den ligger i kyrkbyn Händene i västra delen av Skara kommun. Kyrkobyggnaden Händene kyrka i romansk stil byggdes på 1100-talet. På 1600-talet gjordes en omfattande om- och tillbyggnad och 1833 tillkom en omfattande restaurering. Koret utvidgades och sakristian byggdes till 1912. Efter alla renoveringar är det bara tornet som står oförändrat sedan medeltiden. Det har romanska ljudgluggar med kolonner. Inventarier Dopfunten är från medeltiden. En madonnaskulptur, tronande i ett altarskåp från 1400-talet, är utförd i ek. Mariafigurens höjd 85 cm och skåpet 117 cm. Ommålad i sen tid. I kyrkan finns textilier från 1600-, 1700- och 1800-talen har konserverats av riksantikvarieämbetet. Kyrkhandböcker från 1600-talet till nutid finns bevarade. I långhuset hänger en gravsten efter överstelöjtnanten och adelsmannen Pehr Gyllenhammar (1681–1757) och hans hustru och kusin Christina Gyllencornet (1675–1647). Ovanför gravstenen hänger vapenskölden för adelsätten Gyllenhammar. Altartavlan från 1912 föreställande Emmausvandringen är målad av A G Lundblad. Orgel 1901 byggde Johannes Magnusson, Göteborg en orgel med 5 stämmor. Den nuvarande orgeln är placerad på läktaren i väster, byggdes 1953 av Nordfors & Co, Lidköping. Den har elva stämmor fördelade på två manualer och pedal. Den stumma fasaden härstammar från 1901 års orgel. Orgeln är pneumatisk och har en fri kombination. Klockor Kyrkan har två senmedeltida klockor. Storklockan är daterad till 1528 och tillverkad av Bossonska gjuteriet i Stockholm. Den har skriftband runt halsen med ord åtskiljda av små figurer. Den latinska inskriften lyder i svensk översättning: Herrens år 1528 [göts jag]. Helige Johannes, bed för oss! Före inskriften och efter årtalet finns gosshuvuden med mössa och nedhängande lockar. De andra avdelande figurerna är en liten knapp och fyra likarmade kors. Lillklockan är till formen tämligen lik den större, men saknar inskrifter. Möjligen kan de båda klockorna vara gjutna samtidigt. Bilder Källor Våra Kyrkor. 1990. sid. 140. ISBN 91-97156108 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation - Händene 13:1 HÄNDENE KYRKA Skara pastorat Västsverige - Händene kyrka Tore Johansson, red (1989). Inventarium över svenska orglar: 1989:I, Skara stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Händene kyrka. Hädene kyrka på wadbring.com
Häradshammars kyrka

Häradshammars kyrka är en kyrkobyggnad i Häradshammar i Linköpings stift. Den är sedan 2010 församlingskyrka i Östra Husby församling (tidigare Häradshammars församling). Kyrkobyggnaden Ursprungliga kyrkan var uppförd på medeltiden och drabbades av bränder på 1570-talet samt 1806. Nuvarande kyrka uppfördes efter branden 1806 på samma plats där medeltidskyrkan stod. En äldre sakristia uppförd 1737 vid norra sidan behölls. Kyrktornet byggdes 1836. 1925 belades kyrkans sadeltak med skifferplattor som ersatte tidigare spånbeläggning. En omfattande renovering utfördes 1950 under ledning av arkitekten Kurt von Schmalensee. Kyrkorummet fick ett nytt golv av kalksten och koret utvidgades. Sångerskan Zarah Leander och hennes make Arne Hülphers är begravda på kyrkogården. Inventarier Dopfunten är gjord av mässing och tillkom 1671. Predikstolen är samtida med nuvarande kyrka från 1806. Altartavlan är målad 1806 av Pehr Hörberg. Orgel Den första kända orgeln hade 3 stämmor och var tillverkad i Riga. Den såldes 1750 till Konungsunds kyrka. 1750 byggd Jonas Wistenius, Linköping en orgel med 9 stämmor. Det kostade 3000 daler. 1792 byggd Pehr Schiörlin, Linköping en orgel med 11 stämmor. Den hade 1 manual och pedal. Den förstördes när kyrkan brann ner 1806. Orgeln är byggd 1821 av Jonas Fredric Schiörlin, Linköping, och den är mekanisk. Den färdigställdes av hans gesäll Carl Rylander då Schiörlin tog sitt liv under arbetet med orgeln. 1862 omändrades orgeln av Erik Nordström, Flisby. 1954 renoverades orgeln av Bröderna Moberg, Sandviken. Pedalen i orgeln är fast anhängd till manualen. Kororgel Orgeln är byggd 1985 av Åkerman & Lund Orgelbyggeri, Knivsta. Orgeln är mekanisk. Bildgalleri Referenser Noter Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 111. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Antiqvarisk tidskrift för Sverige, andra delen (1867-1869), sid 104f, handlar om Häradshammars kyrka Häradshammars kyrka, Östergötlands länsmuseum Wikimedia Commons har media som rör Häradshammars kyrka.
Härjedalens fjällmuseum

Härjedalens fjällmuseum är ett museum i Funäsdalen i Härjedalen. Det invigdes 1999. I anslutning till museet ligger Fornminnesparken som är öppen året runt och är Sveriges äldsta bygdemuseum från 1894. Härjedalens fornminnesförening har varit den aktiva organisationen för tillblivelsen av museet och parken. Verksamhet Verksamheten vid museet drivs idag i form av ett aktiebolag, Härjedalens Fjällmuseum AB, där huvudmännen är Stiftelsen Jamtli, Härjedalens kommun och Härjedalens Fornminnesförening. Härjedalens kommun innehar ordförandeposten. VD och museichef är sedan 2013 Ola Hanneryd. I tävlingen European Museum of the Year Award 2001 i Pisa fick museet ett särskilt omnämnande. Museibyggnaderna har ritats av Arkitekt Jörgen Grönvik. I museet finns en permanent utställning om skulptören Emil Näsvall. Härjedalens Fjällmuseum nominerades 2019 som ett av tre svenska museer till priset Årets museum. Nomineringen löd: "genom att granska fördomar och medvetet utmana den tillrättalagda berättelsen om närområdet har Härjedalens Fjällmuseum lyft fram en mångfald av tidigare osynliggjorda perspektiv och vidgat bilden av fjällvärlden och Härjedalen. Med förtroende och tilltro till publiken visar museet att innovativ och inkluderande museiverksamhet kan bedrivas med småskalig organisation och är en inspiratör för landets mindre museer." Historia Bygdemuseet startades av eldsjälen Erik Fundin (1843-1932). Han reagerade mot att Artur Hazelius köpte upp föremål i trakten, vilka han förde till Skansen. Då Fundin 1893 besökte Trondheim och dess museum fick han idén att öppna ett lokalt museum med de föremål han själv hade samlat in. Intresserade personer i bygden bildade 1894 Härjedalens fornminnesförening och de lät uppförde en första museibyggnad i det som nu kallas Fornminnesparken. Hela bygden engagerades i penninginsamlingar och frivilliga flyttade byggnader till parken. Fundin ägnade sig främst åt katalogisering av insamlade föremål. Han blev dock med åren allt skröpligare och yngre krafter tog vid. De magasin som användes var primitiva och behovet av en museibyggnad växte, men medel saknades. Emellertid brann Fundins hemgård, som låg alldeles intill hembygdsparken, ner 1989. Olika intressenter enades därefter om att uppföra en museibyggnad på platsen. Den stod klar 1998 och invigdes året därpå av kung Carl Gustaf. Om Fundin skrev Gustaf Näsström 1931: "Den lilla sega gubben har varit en pionjär i sin bygd, en av dessa folkminnets väktare, till vilka svensk kulturforskning står i så djup tacksamhetsskuld." Bilder Källor Externa länkar Härjedalens fjällmuseums webbplats
Härjevads kyrka

Härjevads kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2006 tillhör Sävare församling (tidigare Härjevads församling) i Skara stift. Den ligger i kyrbyn Härjevad i Lidköpings kommun. Tidigare kyrkor Den äldsta kyrkan i Härjevad var från 1100-talet, hade måtten 13 x 7 meter och låg vid ån Lidan, en kilometer väster om den nuvarande. Den gamla kyrkplatsen omgärdas av en stenmur, 45 x 30 meter. Medeltidskyrkan ersattes 1604 av en träkyrka, på samma plats vid Lidan. Efter att den nya kyrkan i granit hade tagits i bruk, flyttades träkyrkan 1921 till Skara, där den ingår i fornparken vid Västergötlands museum. Det senare tillbyggda tornet revs dock och följde inte med till Fornbyn i Skara. Där står idag istället en klockstapel, som hört till Kärråkra kyrka som ligger knappt två mil rakt norr om Ulricehamn. Nuvarande kyrka Nuvarande kyrka är uppförd åren 1913–1915 efter ritningar av arkitekt Ivar Tengbom från Stockholm. Kyrkan är byggd helt och hållet av granit som har brutits i Lidans dalgång. Den består av ett rektangulärt långhus med ett lågt, något smalare, kraftigt torn i öster. Vid långhusets västra kortsida finns ett smalare och lägre, rakt avslutat kor. Söder om koret finns en vidbyggd sakristia. Inmurad i östtornet, 7,3 meter över marken, strax under taket, finns en gravsten av kalksten med hjulkors, 2 x 0,5 meter. Kyrkorummet har ett öppet naturfärgat trätak med synliga bjälkar. År 1954 genomfördes inre ommålningsarbeten under ledning av konservator Carl Otto Svensson. Väggarna putsades om och målades med vit kalkfärg. Altartavlan målades om. Elektrisk värme och belysning installerades. 1999 byttes värmeanläggningen ut. 2004 byttes takbeläggningen ut från cementpannor till taktegel. Inventarier All inredning från byggnadstiden är i stort sett bevarad. En 1100-talsdopfunt av sandsten från den äldsta kyrkan finns bevarad. I relief visar dopfunten en strid mellan kentaurer. En mässhake av sidenbrokad är från 1500-talets början. Altartavlan ar ritad av konstnären Folke Hoving i Stockholm. Överst visas treenighetssymbolen som är en triangel, i mitten finns inskriptionen "Se Guds Lamm" (Joh 1:29). På ömse sidor om inskriptionen finns de grekiska bokstäverna alfa och omega. Den ljusbruna flersidiga predikstolen är samtida med kyrkan och hänger på väggen. Korgen är indelad i bildfält och tre av dessa har målade scener ur Bibeln. I östra fältet skildras Adam och Eva (1 Mos 3). I nordöstra fältet skildras Bergspredikan (Saliga äro de som höra Guds ord och gömma det) (Matt 5-7). I norra fältet illustreras bibeltexten (Joh 3:16-21). På korgens underdel finns en skulpterad frukt. Ljudtak saknas. Nuvarande orgel med sex stämmor, en manual och pedal tillkom 1956 och är byggd av Smedmans Orgelbyggeri i Lidköping. Kyrkogård Runt om kyrkan finns en kyrkogård som inramas på alla sidor av en låg häck och en trädrad. Kyrkogården ingång vetter mot landsvägen i öster och består av en dubbel smidesgrind. Bilder Se även Härjevads gamla kyrka Referenser Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Om kyrkan på församlingens webbplats.
Härlunda kyrka

Se även Bjärklunda kyrka, som är kyrka för Härlunda socken, Västergötland Härlunda kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Virestad-Härlunda församling i Växjö stift. Kyrkan ligger i kyrkbyn Häradsbäck i Älmhults kommun. Kyrkobyggnaden Den första kyrkan utgjordes av en kapellbyggnad i timmer byggd under slutet av 1500-talet. Den var belägen i Långasjömåla. Platsen för kyrkan flyttades så småningom till Häradsbäck, där ett kapell uppfördes under mitten av 1600-talet. En omfattande ombyggnad genomfördes 1822, som i praktiken innebar att kapellet förvandlades till en helt ny kyrka i nyklassicistisk stil. Kyrkan är byggd av liggtimmer och består av rektangulärt långhus med kor i öster. Norr om koret finns en utbyggd sakristia. Ytterväggarna är klädda med vitmålade spån och taken är klädda med kopparplåt. 1826 tillkom i väster ett kyrktorn som till största delen är inbyggt i långhuset. Tornet är försett med en tidstypisk fyrkantig lanternin krönt med en korsglob. Interiören är av salkyrkotyp med tunnvalv av trä. Renoveringar genomfördes 1927, 1962 och 1979. Inventarier Altartavlan är målad 1841 av konstnär Carl Strömberg i Karlshamn. Motivet är Jesu begravning. Altaruppställningen som omger altartavlan består av två kolonner med ett överstycke krönt av en strålsol. Rikt snidad dopfunt med en dopskål från 1600-talet. På södra väggen finns ett krucifix tillverkat av Hjalmar Råstorp. Predikstolen med sin rundformad korg har dekorerats av Carl Strömberg. Sluten bänkinredning. Orgelläktaren är prydd med en målad apostlasvit i grisailleteknik och originellt nog en klocka i mittpartiet. Klockan försågs 1962 med ett elektriskt urverk. Lilla kyrkklockan är gjuten 1599. Orgel 1850 installerades en orgel av Magnus Larsson Elmelin med åtta stämmor. Fasaden var ritad av Carl Gustaf Blom Carlsson.[källa behövs] 1920 byggde Walcker Orgelbau, Tyskland en orgel med fjorton stämmor. 1950 byggde Mårtenssons orgelfabrik ett nytt orgelverk. Orgeln är byggd med pneumatiska sleiflådor. Fasaden till 1850 års orgel bibehölls. 1962 byggdes orgeln om av J. Künkels Orgelverkstad.[källa behövs] 1978 företogs en renovering och omändring av orgelverket av J. Künkels Orgelverkstad AB, Lund. Orgeln får mekanisk traktur och registratur till sleiflådorna. Orgeln blir därmed helt mekanisk. Bildgalleri Referenser Tryckta källor Kyrkobyggnader 1760-1860 Del 2 Småland och Öland. Sid 211-212. Utgiven av Riksantikvarieämbetet och Kungl vitterhets historie och antikvitets akademin. Förlag: Almqvist & Wiksell International, Stockholm 1993 ISBN 91-7192-821-9 Kyrkobyggnader i Kronobergs län.Sid 100-101 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 297. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Häradsbäck Älmhults kommun informerar Noter Wikimedia Commons har media som rör Härlunda kyrka.
Härlövs kyrka

Härlövs kyrka är en kyrka i Härlövs socken, Alvesta församling. Kyrkan med sin säregna klockstapel och det högresta taket, ligger vackert i Härlövs by vid sjön Furen. Härlövs kyrka är uppförd 1697 och utgör det främsta exempel på en välbevarad barockkyrka i Kronobergs län. Interiören präglas av den färgprunkade altaruppsatsen. Även övrig inredning är rikligt utsmyckad. Kyrkobyggnaden Kyrkan som är uppförd på samma plats där en tidigare träkyrka var belägen är byggd av gråsten. Den består av ett rektangulärt långhus med en halvrund kordel i öster. 1702 uppfördes en sakristia i norr. Det ursprungliga vapenhuset i söder ersattes av ett nytt beläget i väster 1886 samtidigt som fönstren förstorades. Kyrkorummets innertak består av ett trätunnvalv med medaljongmålningar utförda av Hans Brachwagen sannolikt 1705. Kyrkklockorna har sin plats i en fristående klockstapel byggd 1485. Inventarier Altaruppsatsen som omramar Eigil Schwabs glasmålning från 1925 är utförd 1713 i barock, och renoverades 1738 av Sven Segervall, Växjö. Predikstolen med ljudtak är utförd i barockstil. Madonnaskulptur från 1200-talet. Medeltida krucifix. Sluten bänkinredning. Läktare med barriär dekorerad med olika musikinstrument i speglarna. Orglar Den första orgeln med barockfasad byggdes 1752 av lektor Jonas Hielm, Växjö. Orgeln hade åtta stämmor. Orgelverket ersattes med ett nytt 1892 tillverkat av Carl Elfström, Ljungby med åtta stämmor. Det nuvarande mekaniska orgelverket är byggt bakom den ursprungliga 1700-talsfasaden och byggt 1968 av Anders Perssons Orgelbyggeri. Referenser Noter Tryckta källor Kyrkobyggnader i Kronobergs län. Länsstyrelsen i Kronobergs län. 1998 ISBN 91-89285-00-X Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Sv Kyrkan, Härlövs kyrka Riksantikvarieämbetet, Härlövs kyrka Historiska museet: Medeltidens bildvärld 950808S4 Wikimedia Commons har media som rör Härlövs kyrka.
Härnevi kyrka

Härnevi kyrka är en kyrka i Fjärdhundra församling i Uppsala stift. Den ligger i Stora Härnevi, cirka 11 kilometer norr om Enköping. Före den 1 januari 2006 var Härnevi egen församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan är en i stort sett enhetlig sen 1400-talsbyggnad. Äldre dokument visar att det funnits en äldre kyrkobyggnad på platsen innan. Kyrkan består av ett rektangulärt kyrkorum med sakristia i norr och vapenhus i söder. Byggnadsmaterialet är gråsten samt tegel till gavelröstena och dörr- och fönsteromfattningar. Kyrkorummets tak utgörs av två stjärnvalv som vilar på pilastrar. Sakristian har ett tunnvalv och vapenhuset kryssvalv. Härnevi kyrka förändrades i stort sett inte alls under 1500- och 1600-tal och endast i mindre omfattning under 1700- och 1800-tal, då de medeltida fönstren i koret och på sydväggen förstorades och det upptogs fönster på nordsidan. Även dörröppningar vidgades, bara portalen mellan koret och sakristian är bevarad i ursprungligt skick. 1956-57 utfördes en omfattande restaurering. De medeltida fönstren rekonstruerades då till sitt ursprungliga utseende och det medeltida tegelaltaret återställdes. Ny bänkinredning tillverkades efter bevarade rester av 1700-tals inredningen och en 1700-tals läktare i bakre delen av långhuset togs bort. Orgeln flyttades till nuvarande position. Koret fick ett nytt tegelgolv och uppvärmning installerades. Vid kyrkan finns en klockstapel från 1600-talet. I stapeln finns en storklocka och en lillklocka. Kalkmålningarna I kyrkan finns omfattande kalkmålningar som daterats till början på 1480-talet. Målningarna i valven har aldrig varit överkalkade medan de på väggarna överkalkades på 1700-talet. De togs fram och konserverades vid restaureringen på 1950-talet. De är utförda av Albertus Pictor och dennes medhjälpare. Inventarier I vapenhuset finns rester av en dopfunt från 1200-talets senare del. Den är av kalksten och tillverkad på Gotland. Orgel 1843 byggdes en orgel av Pehr Gullbergson, Lillkyrka och placerades på en västläktare. Orgeln är mekanisk med slejflåda. 1858 kompletterades orgeln av Gullbergson. 1911 omdisponerades orgeln av A Johansson. 1957 omdisponerades orgeln av Rolf Larsson, Uppsala. Orgeln placerades då i långhusets nordvästra hörn. Bilder Se även Fjärdhundra församling Härnevi socken Torstuna härad Referenser Vidare läsning Glase, Béatrice; Glase, Gösta (1996). 99 kyrkor : från Skåne i söder till Lappland i norr. Stockholm: Byggförl./Kultur i samarbete med Riksantikvarieämbetet. sid. 132-133. Libris 8377620. ISBN 91-7988-142-4 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Härnevi kyrka. Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Mer om Härnevi kyrka Fjärdhundra församlings officiella hemsida
Härnösands folkhögskola

Härnösands folkhögskola är belägen på Murberget i Härnösand och drivs av Equmeniakyrkan och Equmenia. Den grundades 1942 av Svenska Missionsförbundet under namnet Mellersta Norrlands Ungdomsskola. Skolan ger förutom allmänna behörighetsgivande kurser bland annat teckenspråkskurser, tolkutbildningar, musik- och danskurser, idéinriktade kurser samt studiemotiverande folkhögskolekurs, etableringskurs och sfi för personer med funktionsnedsättning. Den har studenthem och driver även gästhem och restaurang. Härnösand folkhögskola har Equmeniakyrkan och dess ungdomsorganisation Equmenia som huvudmän. Equmeniakyrkan och Equmenia är också huvudman för ytterligare fyra skolor: Bromma folkhögskola Karlskoga folkhögskola Sjöviks folkhögskola utanför Avesta Södra Vätterbygdens folkhögskola i Jönköping Rektorer 2023– Hans Noreliusson 2021–2022 Hans Wikström 2014–2020 Ola Bojestig 2011–2014 Eduardo Gran Villanueva-Contreras 1999–2010 Fred Nilsson 1978–1999 Kjell Forsvall 1971–1978 Stig Rikner 1952–1970 Enar Wallin 1942–1951 Josef Wallinder Utbildning i musik Kapellsbergs musikskola grundades 1961 på Kapellsbergs herrgård i Härnösand som filial till Framnäs folkhögskola. Den förste föreståndaren var den klassiske violinisten tillika spelmannen Jonas Röjås (1961–77 med vissa uppehåll). Utbildningen blev 1976 Härnösands folkhögskolas musiklinje. Verksamheten flyttades 1981 till nya lokaler på folkhögskolan. Namnet Kapellsbergs musikskola användes dock fram till 2008. Under 28 år var tonsättaren Peter Lyne linjeföreståndare. Musiklinjen Kapellsberg ger idag undervisning i opera, folkmusik, instrument samt komposition och elektroakustisk musik. Föreståndare för Musiklinjen Kapellsberg, tidigare Kapellsbergs musikskola 2011— Helén Lundquist-Dahlén 1983–2011 Peter Lyne 1977–1982 Jan Wolf-Watz 1961–1977 Jonas Röjås Musikhandledarlinje Musikhandledarlinjen var en tvåårig pedagogisk yrkesutbildning vid Härnösands folkhögskola. Den startades 1976 av Jonas Röjås. Musikhandledare arbetade med musik som en social kraft i olika typer av grupper, exempelvis inom musik- och kulturskolor, fritidsgårdar, förskola, skola, särskola, äldrevård, omsorg men den har avvecklats. Referenser Noter Tryckt material Alltid i rörelse. Härnösands Folkhögskola 1942–1992. (Jubileumsskrift utgiven 1992, tryckort saknas) Externa länkar Härnösands folkhögskolas webbplats
Härnösands gymnasium

Härnösands gymnasium, tidigare Högre allmänna läroverket, är en gymnasieskola i Härnösand med rötter från 1650. Historia Redan år 1587 omtalas skolundervisning i staden. Till en början fanns i Härnösand endast en så kallad barnaskola, under det att de norrlänningar som önskade högre bildning vände sig till Gävle och Gävle gymnasium. År 1640 tillkom en trivialskola i den senare staden, år 1647 bildades av de nordliga landskapen en särskild superintendentia med styrelse i Härnösand, det gamla Härnösands stift, och år 1650 började Härnösands gymnasium sin verksamhet. Syftet med den nya skolan var framför allt att utbilda präster till Norrland, med särskild tonvikt på kristnandet av samerna, och huvudämnena var teologi och latin. Skolan var först inrymd i en lokal nära Härnösands domkyrka, men på grund av brand och de ryska truppernas härjningar tvingades man i början av 1720-talet bygga nya lokaler. Det bibliotek som inrättades år 1724 bidrog i hög grad till att gymnasiet blev en framstående läroanstalt. År 1791 flyttade man in i Olof Tempelmans nyklassicistiska byggnad, som nästan hundra år senare blev stadens rådhus. Vid läroverksreformen år 1849 förenades trivialskolan och gymnasiet och bildade ett elementarläroverk, från 1878 benämnt Härnösands högra allmänna läroverk. Det gamla Härnösands stift omfattade Medelpad, Ångermanland, Härjedalen, Jämtland, Västerbotten och Lappland, alltså mer än hälften av Sveriges nuvarande yta. Inom hela detta område var Härnösands gymnasium länge den enda bildningsanstalt som utexaminerade elever till universiteten; detta gymnasium har därför genomgåtts av nästan alla akademiskt bildade män under denna tid inom den norra delen av Sverige. Detta förhållande ändrades vid mitten av 1800-talet. Fullständiga läroverk tillkom nämligen i Östersund 1847, Umeå och Luleå 1858 och Sundsvall 1877. 1966 kommunaliserades skolan och fick då namnet Härnösands gymnasium. Studentexamen gavs från 1864 till 1968 och realexamen från 1907 till 1968. Elevföreningar På skolan finns idag tre aktiva gymnasieföreningar. HGF Härnösands Gymnasii-Förbund är ett slutet förbund för manliga elever som grundades den 18 september 1866 av de två eleverna Edward Christie Linde och Jonas Petter Pettersson. Syftet var att förbrödra eleverna och att motverka den då rådande pennalismen. KG, det Kvinnliga Gymnasieförbundet, är systerförbund till HGF och bildades år 1942. Precis som sin manliga motsvarighet bildades KG för att främja gemenskapen mellan kvinnorna i olika åldrar på gymnasiet. Den nyaste gymnasieföreningen på Härnösands Gymnasium är Divinitas som bildades 2005 i syfte att främja systraskap och kreativitet. Kända lärare Jonas Widén Kända elever Gamla byggnaden Härnösands rådhus Källor Norrländsk uppslagsbok, Band 2, 1994 Noter Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från Nordisk familjebok, 1904–1926. Externa länkar Härnösands gymnasium – officiell webbplats
Härnösands rådhus

Härnösands rådhus är en byggnad i centrala Härnösand, säte för Härnösands kommuns centrala förvaltning. Byggnaden uppfördes åren i statlig regi 1790-91 efter ritningar av arkitekten Olof Tempelman som skolbyggnad för Härnösands gymnasium. Den övertogs av staden år 1882 och inrättades då som rådhus innefattande såväl den kommunala förvaltningen som rådhusrätten. Även en telegrafstation inrymdes i byggnaden fram till 1910. Sedan tingsrättsreformen är rådhuset i sin helhet en kommunal förvaltningsbyggnad och är byggnadsminne sedan 1982. Byggnaden undergår för närvarande en renovering. Byggnaden kom på andra plats i en tävling om "Sveriges vackraste kommunhus" som år 2008 genomfördes av Kommunaltjänstemannaförbundets medlemstidskrift SKTF-tidningen. Bilder Källor Riksantikvarieämbetet Länsstyrelsen SKTF-tidningen