NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Schwartzska huset

Schwartzska huset ligger på Västra gatan 21 A i Kungälv. Huset är enligt traditionen det äldsta i Kungälv, daterat till 1632, men har senare förändrats. Det blev byggnadsminne den 21 september 1981. Beskrivning Byggnaden, som ursprungligen var gästgiveri, ligger utmed tomtens västra sträckning. Tomten sträcker sig mellan Västra och Östra gatan och sluttar starkt mot öster. Förrådsbyggnaden ligger med entrésidan utmed tomtens södra del. En asfalterad gångstig löper utmed huvudbyggnadens baksida mot väster. Äldre gatlyktor i järn finns utmed stigen.Trädgården har gräsmatta, som genomkorsas av en grusad gång vilken kantas av planteringar. En stor björk och enstaka fruktträd finns i trädgården. Gången är stensatt med kullersten mellan huvudbyggnaden och ekonomibyggnaden. Ett garage och förrådsbyggnad byggdes strax norr om förrådet för några år sedan. Den är rödmålad liksom byggnaderna i övrigt. Ett plank sammanbinder ekonomibyggnaderna med varandra i öster. En grusplan breder ut sig framför förrådet och vagnslidret i söder. En tillbyggnad har gjorts invid byggnadens västra del med skydd för en parkerad bil. Historik Huset är enligt traditionen det äldsta i Kungälv, daterat till 1632, men har senare förändrats. Det är uppfört i en våning, locklistpanelat och rödfärgat samt det enda av denna typ som finns kvar vid Västra Gatan. Byggnaden utgjorde annex till gästgiveriet, som hade sin huvudbyggnad längs gatan och tjänade som inkvartering för skjutsdrängarna och deras hästar. Ännu in på 1900-talet fanns spiltorna kvar och så sent som 1979 var de små rummen för övernattning med egna ingångar utifrån helt intakta. Exteriör och rumsindelning är emellertid väl bevarad. På tomten finns en locklistpanelad och rödfärgad förrådsbyggnad från 1800-talets slut. En renovering ägde rum 1979-85. Referenser Noter Webbkällor Beskrivning, Bebyggelseregistret, RAÄ. Läst 20 december 2020. Historik Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 20 december 2020. Karta, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 20 december 2020. Lagskydd, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 20 december 2020. Tryckta källor Byggnadsminnen 1978-1988: förteckning över nya byggnadsminnen 1 juli 1978-31 december 1988 enligt lagen den 9 december 1960, nr 690. Stockholm: Riksantikvarieämbetet (RAÄ. 1989. sid. 254. Libris 8371852. ISBN 9171927522 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Schwartzska huset. om Schwartzska huset
Kungälvs rådhus

Kungälvs rådhus är en byggnad vid Gamla torget 1 i Kungälv. Byggnaden, som blivit något av en symbol för det gamla Kungälv, är byggnadsminne sedan den 30 mars 1981. Historia Byggnaden uppfördes troligen år 1767 och var en tillbyggnad till en stenbyggnad, som fungerade som tullhus. Den är uppförd i två våningar i timmer med lockpanel, med en delvis inredd vind. Byggnaden, som användes av Kungälvs stad, slutade att användas som rådstuga år 1928. Rådhusbyggnaden har under en period även inrymt häkte. Ingången från byggnadens södra gavel tillkom i samband med detta. Det bibliotek, som inrättades i rådhuset år 1868, fanns kvar där till mitten av 1930-talet. Fasaderna utgör ett fint exempel på det sena 1700-talets trähusarkitektur. En tillbyggnad, uppförd på 1950-talet, ingick inte i byggnadsminnesförklaringen och togs bort därefter. Referenser Vidare läsning Byggnadsminnen 1978-1988: förteckning över nya byggnadsminnen 1 juli 1978-31 december 1988 enligt lagen den 9 december 1960, nr 690. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. 1989. Libris 8371852. ISBN 9171927522 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kungälvs rådhus.﻿
Thorildska huset

Thorildska huset är en byggnad vid Västra gatan 2 i Kungälv. Byggnaden, som varit skola, samt telegraf- och telefonstation, är byggnadsminne sedan den 25 oktober 1982. Den är numera privatbostad. Historia Stadens trivialskola, i vilken skalden och filosofen Thomas Thorild fick sin utbildning under åren 1767–1772, låg på platsen för dagens byggnad. Byggnaden finns markerad på 1696 års karta. Skolbyggnaden brann ner i den stora branden år 1796, men återuppfördes därefter. Skolan kom senare att gå under namnet Pedagogin. Sedan skolan år 1893 flyttat till fästningsholmen kom huset därefter att inrymma telegraf- och telefonstation. Beskrivning Byggnaden ligger i norra delen av Stora Torget vid Västra gatan. Den är uppförd i två våningar utan källare. De vitmålade fasaderna är klädda med locklistpanel. Äldre locklistpanel av bredare typ finns bevarad på fasaden mot gatan samt på den västra gaveln. Knutarna är inklädda. Fönstren är symmetriskt placerade i fasaden och vardera bågen är indelad i två lufter. Entrén är belägen på byggnadens baksida där våningsplanen har separata ingångar. Sadeltaket är täckt med enkupigt tegel. Fasaderna mot gatan har kvar sin äldre prägel medan byggnadens gårdsfasad är ombyggd i senare tid. I samband med skiftande funktioner har äldre fast inredning ersatts med ny. Endast bärande delar är intakta. Portlidret är sammanbyggt med grannfastigheten Strandska huset. Av portlidrets äldre utseende återstår lunettfönstret, samt den dubbla porten mot gatan. De är dock nytillverkade i enlighet med ursprungligt utseende. Referenser Vidare läsning Byggnadsminnen 1978-1988: förteckning över nya byggnadsminnen 1 juli 1978-31 december 1988 enligt lagen den 9 december 1960, nr 690. Stockholm: Riksantikvarieämbetet (RAÄ. 1989. Libris 8371852. ISBN 9171927522 Johansson, Sigurd; Berg Kerstin, Berg Harry (1984). Det gamla Kungälv. Kungälv: Kungälvs bokh. sid. 54-55. Libris 7792093. ISBN 9197066206 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Thorildska huset.
Strandska huset

Strandska huset är en byggnad vid Västra gatan 8 i Kungälv. Byggnaden är ett av de äldsta husen i Kungälv – ursprungligen uppförd av handlaren David Werming. Byggnaden ingår i den trähusmiljö, som är typisk för bebyggelsen vid Gamla Torget och utmed Västra Gatan i Kungälv. Huset utmärks av sina portgångar och sin dubbla trappa. Till byggnaden hör även ett gårdshus, som varit bostadshus. Gårdsytan är täckt med kullersten. Tomten gränsar i norr mot en hög bergvägg. Huset är byggnadsminne sedan den 12 november 1979. Bakgrund och beskrivning Västra gatan och Stora Torget i Kungälv var den gamla förbindelseleden genom den stad, som uppstod här i slutet av 1600-talet. Den gamla stadens naturliga centrum var under flera århundraden Stora Torget, kring vilket kyrkan, skolan, hospitalet, rådhuset och värdshuset var belägna. På Strandska husets tomt låg tidigare stadens fattighus och hospital i en träbyggnad, som ödelades vid en brand i maj 1796. Efter branden bjöd staden ut fastigheten till försäljning. Handlaren David Weming köpte tomten 1804 och lät uppföra ett nytt hus, nämligen 'ett prydligt två våningshus'. Det nuvarande timmerhuset uppfördes mellan 1807 och 1814 troligen av en lokal byggmästare. Familjen Weming ägde fastigheten till 1842. Det nuvarande timmerhuset är byggt i två våningar under brutet tegeltak, locklistpanerat och gulmålat samt vid gavlarna tillbyggt med två vagnsliderbyggnader, den västra på granntomten Skape Nord 6, Thorildska huset. Huset har ett dominerande läge vid Stora Torgets norra del och utgör en viktig del av den välbevarade trähusbebyggelsen med karaktär av tidigt 1800-tal. På tomten finns också en mindre byggnad av gråvitmålat trä, uppförd omkring år 1900. I byggnadens bottenvåning inrättades 1902 avdelningskontor för Göteborgs handelsbank. År 1906 inrättades även stadens postkontor i en lokal på bottenvåningen. Benämningen Strandska huset har byggnaden fått efter ägaren Nils Strand, som var lagerförvaltare vid Göteborgs Kexfabrik. Strandska huset var ett av de första husen i Kungälv där centralvärme installerades. Bankverksamheten flyttades från byggnaden 1938. Butikslokalen i källaren var under en period en filial till Kungälvs ångbageri. I lokalen har även funnits en antikaffär. Referenser Noter Webbkällor Beskrivning, Bebyggelseregistret, RAÄ. Läst 20 december 2020. Historik, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 20 december 2020. Karta, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 20 december 2020. Lagskydd, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 20 december 2020. Tryckta källor Byggnadsminnen 1978-1988: förteckning över nya byggnadsminnen 1 juli 1978-31 december 1988 enligt lagen den 9 december 1960, nr 690. Stockholm: Riksantikvarieämbetet (RAÄ. 1989. sid. 257. Libris 8371852. ISBN 9171927522 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Strandska huset. om Strandska huset
Tollereds övre kraftverk och tub

Tollereds övre kraftverk och tub är en kraftverksbyggnad vid J T Bergs väg 14 i Tollered i Lerums kommun. Byggnaden, som uppfördes 1908–1909, är byggnadsminne sedan den 16 december 1991. Historia Anläggningen omfattar en kraftverksbyggnad belägen i Tollereds ström mellan Torskabotten och Säveån. Byggnaden uppfördes under åren 1908–1909 med en fallhöjd av 47 meter. En viss ombyggnad av maskineriet skedde under åren 1933–1934. Vattnet leddes ursprungligen via en cirka 300 meter dels nedgrävd dels i luften gående järntub. Delar av tubens sträckning under mark är idag borttagen. I byggnadsminnet ingår kraftstationsbyggnaden, vattentuben och dammanläggningen. Utrustningen bestod av turbiner och växelströmsgeneratorer samt två likströmsgeneratorer. Nääs Fabriker såldes 1962 till Almedahls AB, vilket senare i sin tur sålde kraftverksanläggningen till Viskans kraft AB. Tollereds övre och nedre kraftstation stängdes 1981 i samband med att Nääs Fabrikers 150-åriga verksamhet nedlades. I syfte att bevara och levandegöra kraftstationens kulturhistoriska värden bildades 1980 Museiföreningen Tollereds Öfvre kraftstation som arrenderar kraftstationen av kommunen. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tollereds övre kraftverk och tub. Toek museum
Seglora gamla prästgård

Seglora gamla prästgård är en byggnad i Seglora i Borås kommun. Den uppfördes år 1793, var prästbostad fram till år 1939 och används numera av Seglora hembygdsförening. Byggnaden är byggnadsminne sedan den 9 oktober 1964. Historia Prästgården uppfördes för Seglora församling år 1793 och var kyrkoherdebostad fram till år 1918, varefter den var komministerboställe fram till år 1939. Den siste kyrkoherden, som bodde där, var Carl Christiansson och den siste komministern var Karl Strandelius. År 1949 togs den över av Stiftelsen Seglora gamla prästgård, som förvaltar och hyr ut den till traktens föreningar. Seglora hembygdsförening är hyresgäst där. Beskrivning Prästgården ligger mittemot den gamla kyrkogården och kyrkplatsen. Byggnaden vänder sig med huvudingång mot öster och gavel mot vägsträckningen. Prästgården ingår i ett större kulturhistoriskt sammanhang med bland annat kyrkby, stenvalvbro, folkskola och gårdsbebyggelse. Viskan passerar strax väster om kyrkoplatsen. Seglora gamla prästgård bevarar egenarten hos gången tids byggnadsskick och anses med hänsyn till det som synnerligen märklig. Prästgården är uppförd i timmer och klädd med stående locklistpanel. Fasaden är målad med falu rödfärg. Sadeltaket med avvalmade gavelspetsar är klätt med enkupigt lertegel. Fönstren på nedre våningsplanet har fyra lufter samt överluftsfönster. Fönstren på övervåningen har fyra lufter. Fönsterbeslagen är av varierande ålder, varav flera är äldre smidesbeslag. På väst- respektive östfasaden finns ett blindfönster. I vardera gavelröstet finns ett lunettfönster. På västfasaden finns fundamentet efter en veranda. Prästgården inrymmer förstuga, sal, fyra rum och kök i bottenvåningen samt sex rum på övervåningen. Prästgårdens fasta inredning i form av väggpanel, dörrblad, omfattningar, kakelugnar samt spiskomplex i köket är mycket välbevarad. Snickerierna är genomgående vitmålade. I byggnaden finns kakelugnar med stänkglasyr och ben, vilka är från 1700-talet. Flera kakelugnar är från tiden kring sekelskiftet 1900. Kökets väggar är klädda med pärlspontpanel. Golven är genomgående av furu som oljats eller lackats. Övervåningen används för arkiv, samlingsrum och museum. Ett rum har iordningställts som äldre handelsbod. I byggnadsminnet ingår prästbostaden, en bostad (tåastugan), ett magasin, samt en bod. Den så kallade Lundastugan (tåastugan), som är en av traktens få bevarade ryggåsstugor, flyttades år 1957 till hembygdsgården vid prästgården. Galleri Referenser Vidare läsning Boman, Ann-Britt (2013). ”Seglora prästgård: ett hus med historia”. Västgötabygden 2013(68):1,: sid. 14-15 : ill.. 0346-4954. ISSN 0346-4954. Libris 13941752 Seglora gamla prästgård. [Sverige]. 1954. Libris 10441593 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Seglora gamla prästgård.
Mamsell Langs hus

Mamsell Langs hus är ett byggnadsminnesförklarat stenhus från 1730-talet som ligger i kvarteret Novisen på Sankt Lars gränd i Visby innerstad. Historik Pastorskan Catharina Margareta Lange, född Klintberg, dör den 13 maj 1843 och efterlämnar huset åt dottern Catharina Carolina Lange, som kallas Mamsell Lang, och är den person som givit namn åt huset, även kallat Mamsell Langs gård vid den här tiden då det finns en lada med djur på fastigheten. Från 1800-talets slut och fram till 1930-talet kallades även huset för åkare Larssons hus. Byggnaden Medeltida lämningar i form av murverk finns dels i den nuvarande huvudbyggnaden och dels under mark vid den norra tomtgränsen. På en karta från 1697 års fanns på denna fastighet ett hus av sten samt stall och lada i skiftesverk. I slutet av 1730-talet revs det medeltida huset och den nuvarande stenbyggnaden uppfördes, delvis på resterna efter den äldre. Byggnaden ligger i fastighetens sydvästra hörn längs med Sankt Lars gränd. En vagnsbod av trä uppfördes 1908 samt något år senare även två uthus. Ladan från 1600-talet revs när mark exproprierades av staden 1936 och en garagebyggnad har byggts 1956. Fastighetens gårdsrum är väl slutet via ett plank ut mot Sankt Lars gränd och en mur mot Sankt Drottensgatan. Gårdsrummets gångar är belagda med kalkstensflis. "Trots att fastigheten tappade sin äldre traditionella gårdsprägel under 1930-talet, då stall och lada från 1600-talet försvann, har den med sin 1700-talsbyggnad och karaktäristiskt avskärmade gård ett högt kulturhistoriskt och miljöskapande värde." Byggnadsminne Den 21 juni 1995 tas beslutet att byggnadsminnesförklara Mamsell Langs hus. Man skriver "Visby innerstad har bevarat gången tids byggnadsskick och är därför att anse som synnerligen märklig. Fastigheten Novisen 4 ingår som en välbevarad del av denna bebyggelsemiljö". Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mamsell Langs hus.
Cramérska huset

Cramérska huset är ett stenhus som ligger i kvarteret Novisen i hörnet av Sankt Lars gränd och Nunnegränd i Visby innerstad. Huset är Sveriges äldsta bebodda hus. Historik Namnet kommer från Karl Cramér, rektor på Visby högre elementarläroverk under 1800-talet och gift med Dorotea Engeström. Tidigare namn var det Butendorffska och det Andréeska huset. Det senare efter systrarna Fredrika och Elfrida Andrée som växte upp i det gamla kalkstenhuset. Byggnaden Arkeologiska undersökningar har visat att huset byggdes redan runt 1230 och fick en tillbyggnad på 1240-talet. Det nuvarande halvvalmade taket lades 1710 och de smårutiga fönstren är från tiden runt 1790. Interiören är välbevarad och präglas av rokoko med målade väggfält och flera eldstäder och kakelugnar från 1700-talet samt en ugn från 1600-talet. Det finns även fragment av en pottkakelugn från medeltiden. "Huset med sin ålderdomliga karaktär med bevarat medeltida murverk från 1200-talet i hela sin höjd är en exponent för ett karolinskt borgarhus i sten och betingar ett betydande arkitektoniskt, kulturhistoriskt och miljöskapande värde". Byggnadsminne Kulturmiljöenheten vid Länsstyrelsen Gotland beslutade den 21 juni 1995 att byggnadsminnesförklara fastigheten Visby Novisen 5 som anses vara "ovanligt välbevarad" i denna bebyggelsemiljö. Mellan februari och november 1994 genomfördes ett restaureringsprogram som också blev grunden för ett vårdprogram för fastigheten. Bilder Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Cramérska huset.
Sjungande dalens kyrka

Sjungande dalens kyrka är en kyrkobyggnad i stadsdelen Sjungande dalen i tätorten Skellefteå i Skellefteå kommun. Den tillhörde Skellefteå landsförsamling till 29 augusti 2021 då kyrkan togs ur bruk för Svenska kyrkan. Kyrkobyggnaden används därefter av Sankta Maria katolska kapellförsamling. Kyrkobyggnaden Kyrkobyggnader är sammanbyggd med ett församlingshem och invigdes 9 juni 1985. Referenser Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Noter
Tegnérkapellet

Tegnerkapellet är en kyrkobyggnad i Växjö stift. Den tillhör Växjö stads- och domkyrkoförsamling. Kyrkobyggnaden Kapellet har fått sitt namn efter biskop Esaias Tegnér. 1850 fattade sockenstämman i Växjö beslut att ett kapell skulle uppföras att användas vid begravningar på den 1807 - 1809 nyanlagda kyrkogården, som även den så småningom kom att få bära biskopens namn- Tegnérkyrkogården. Kapellet uppfördes 1856 efter en ritning som är signerad av J.P.Lind. Det fick sin plats på norra delen av kyrkogården. Det flyttades till sin nuvarande plats 1882. Kapellet är uppfört i trä med ett putsad fasad. Dess nuvarande exteriör i nyklassicistisk stil med den grekiskt inspirerade entrén harmonierar med Tegnérs nyantika stilideal. Kapellet som i dag inte bara är ett begravningskapell används också till gudstjänster. Det har omkring 83 sittplatser. Inventarier Altare Altarkrucifix Bänk resp stolsinredning Orgel 1968 flyttas en orgel hit från Västrabo kyrka. Den var ursprungligen byggd för Stockholms konserthus av Einar Berg, Stockholm och såldes 1958 till Västrabo kyrka. Orgeln är mekanisk. År 1994 installerades en ny orgel byggd av Ingvar Johansson, Västbo orgelbyggeri, Värnamo. Referenser Webbkällor Tegnérkapellet.Utg.Sv.Kyrkan Tegnerkapellet.Kult.hist.rapport Orglar i Växjö Noter
Ängsmokyrkan

Ängsmokyrkan är en kyrkobyggnad tillhörande Brunflo församling i Sydöstra Jämtlands pastorat belägen på Skylvägen 4 i Torvalla i sydöstra Östersund. Kyrkan invigdes av biskop Karl-Johan Tyrberg 6 april 1997. Arkitektur Ängsmokyrkan uppfördes efter ritningar av de lokala arkitekterna Månsson & Hansson AB i Östersund. Ekologi och kretsloppstänkande var ledord för bygget. Kyrkan framträder bland flera sammansatta volymer, klädda med träpanel målad i rött med vita knutar. Taken är av varierande vinklar och former, klädda i plåt och tegelpannor. Intill kyrkan står en fristående klockstapel med öppen konstruktion och plåtklätt tak, utförd i rödmålat virke. Kyrkorummets volym reser sig över de övriga byggnadskropparna. I plan är rummet nästintill kvadratiskt med koret placerat i rummets nordostliga hörn och med en altargång som löper diagonalt genom rummet. Interiört är den bärande stommen av träpelare och limträbalkar synliga. Golvet är täckt med natursten. Målningar på väggar och tak har gestaltas av konstnärsparet Pär Andersson och Astrid Theselius. Det övriga måleriet utfördes av Per Halvarsson. Ett enklare altarbord är placerat framför korets hörnfönster med ett trädmotiv, även det gestaltat av Pär Andersson. Högre upp på samma vägg avbildas det himmelska Jerusalem. 1997 belönades kyrkan med Heimbygdas byggnadsvårdspris. Källor Externa länkar 360-gradersbild av kyrkorummet
Sankt Lars kyrka, Åsa

Sankt Lars kyrka är en kyrkobyggnad i Åsa i Kungsbacka kommun. Den tillhör Ölmevalla församling i Göteborgs stift. Historia Åsa samhälle växte efter att Västkustbanan där fått en station. Åsa som badort är också en av de ursprungliga orsakerna till att järnvägsstationen byggdes. Sommargäster i det växande samhället bildade 1954 Åsa kapellstiftelse och samlade in medel för att uppföra en kyrkobyggnad. En sådan tillkom redan 1955 på en skänkt tomt mitt i samhället. Kyrkobyggnaden I en småkyrkotävling 1954 vann arkitekt Johannes Olivegren segern och Sankt Lars kyrka blev den första av totalt arton kyrkor som Olivegren skulle komma att bygga. Flera småkyrkor i Göteborg byggdes i början av 1950-talet av överblivna militärbaracker och så även Sankt Lars. Stommen består av en barack, som tidigare tjänstgjort som manskapsbod på Hisingen och är i övrigt en enkel träkonstruktion i gran. Byggnaden, som uppfördes på 22 dagar, bestod då av två rektangulärt planerade kroppar som med en sidledsförskjutning sammanbyggts till en långsträckt anläggning. I den högra västra delen ligger kyrkorummet. Den östra innehöll ursprungligen en bostad, men är numera sakristia och arbetsrum. Kyrkorummets fasad har gråbrun träpanel och ett brant sadeltak. En något lägre utbyggnad mot söder i samma stil tillkom 1961 efter ritningar av Olivegren. År 1961 byggdes även en församlingssal söder om och pararellt med den äldre delen. Kyrkorummet har ett stort färgglasfönster i gaveltriangeln och det helt dominerande materialet, från golv till tak och i alla inredningsdetaljer, är trä i olika nyanser. Fyra limträbågar bär upp det branta taket. Altaret är placerat mot korväggen med ett fast skrank framför. Förutom fönstermosaiken finns sex fönster som sitter parvis mellan limträbågarna på den norra väggen. Inventarier Färgglasfönstret i gaveltriangeln, med korset och treenigheten, utformat av Ralph Bergholtz. Klockan har tidigare hängt på Åsa gård. Orgeln är elektronisk och placerad längst bak på södra sidan. Referenser Björkman, Anders (2001). Form, rörelse, ljus : en studie över Johannes Olivegrens kyrkoarkitektur. Umeå: Univ. Libris 8373625. ISBN 9173050369 Brattgård, Sven-Olof (1957). ”S:t Lars kapell i Åsa”. Kyrkorna i våra bygder : Fjäre-Viske kontrakt (Kungsbacka: Norra Hallands veckoblad): sid. 166-169. Libris 1881860 Bebyggelseregistret Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. sid. 81, 83. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Svenska kyrkan: Löftadalens pastorat
Gnisvärds strandkyrka

Gnisvärds strandkyrka är ett kapell som ligger i samhället Gnisvärd omkring 15 kilometer söder om Visby. Kapellet tillhör Eskelhem-Tofta församling. Kapellet Nuvarande kapell färdigställdes vid midsommaren år 1839 och invigdes samma år. Det ersatte ett tidigare kapell som var i mycket dåligt skick. En restaurering genomfördes år 1954 då flera prydnadsföremål skänktes till kapellet. Vid en restaurering år 1970 försågs kapellet med elvärme. Nytt golv och innertak som båda är isolerade tillkom. Kapellet återinvigdes på midsommarafton 1970 av biskop Olof Herrlin. Omkring år 2001 putsades kapellet och kyrkogårdsmuren lades om. Historiskt har gudstjänsten vanligtvis firats en gång i veckan. Den hölls kl. 6. på morgonen när fiskarna hade återvänt från nattens fiske. Inventarier Inventarierna är enkla omålade träföremål som utgörs av altare, predikstol, bänkar, en trumma, samt två skåp. Referenser Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Noter Externa länkar Eskelhems pastorat Guteinfo Wikimedia Commons har media som rör Gnisvärds strandkyrka.