NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Point Hyllie

Point Hyllie is a residential, office and hotel complex in Hyllievång in the district of Hyllie in southwest Malmö. The complex includes shops, restaurants, offices and tenant-owned apartments and is located in the middle of the new Hyllie district with the Emporia shopping mall, Hyllie station and Malmö Arena as its closest neighbors. Construction started in late summer 2009 and the last building, The Point, reached full height in spring 2019 and is Sweden's second tallest office building with a height of 110 meters and 29 floors. Background Point Hyllie is a replacement for the scrapped Malmö Tower project. The original plan was for the complex to include a tall skyscraper with 62 floors and a height of 216 meters, which would have made it the third tallest residential building in Europe and the tallest in Sweden. In August 2007, developer Annehem AB announced that the plans for the skyscraper were scrapped. Instead, a much lower building will be constructed. Property manager Annehem signed an agreement with the City of Malmö for a commercial and residential project adjacent to the new Citytunnel station in Hyllie. Annehem nominated four architectural firms; White Arkitekter, Sweden, Coop Himmelb(l)au, Austria, Snøhetta A/S, Norway and C. F. Møller Architects, Denmark. The plan was for Annehem AB to have two buildings around the new square in Hyllievång, a square house and a station house. All the architectural firms had proposals for two buildings each. The winning proposal was selected on August 21, 2006 and it was "Svea torg" from a design by Danish architect Lone Wiggers of C. F. Møller A/S. The proposal consisted of a 110 meter high skyscraper and a smaller building next to it with, among other things, office space. The skyscraper was intended to have around 230 apartments. The tower would be located right next to the new Citytunnel station and a short distance from the current Hyllie water tower, which has been on Hyllievång since 1973. The jury that selected the winner described the tower as "a strong Scandinavian identity and an architecture that expresses our time". See also List of tallest buildings in Sweden Scandinavian Tower Citytunneln List of tallest buildings in Scandinavia Gallery References
Point Hyllie

Point Hyllie är ett bostads- kontors- och hotellkomplex i Hyllievång i stadsdelen Hyllie i sydvästra Malmö. Komplexet inrymmer butiker, restauranger och kontor samt bostadsrättslägenheter och är beläget mitt i den nya stadsdelen Hyllie med köpcentret Emporia, Hyllie station samt Malmö Arena som närmaste grannar. Byggstart skedde sensommaren 2009 och den sista huskroppen The Point nådde fullhöjd våren 2019 och är Sveriges näst högsta kontorsbyggnad med 110 meters höjd och 29 våningar. Bakgrund Point Hyllie är en ersättning istället för det skrotade projektet Malmö Tower. Planen var ursprungligen att komplexet skulle innehålla en hög skyskrapa med 62 våningsplan och en höjd av 216 meter, vilket skulle gjort byggnaden till Europas tredje högsta bostadshus och Sveriges högsta. I augusti 2007 meddelade byggherren Annehem AB att planerna på skyskrapan var skrotade. Istället kommer ett betydligt lägre hus att byggas. Fastighetsförvaltaren Annehem tecknade ett avtal med Malmö stad gällande ett projekt med kommersiell bebyggelse och bostäder i anslutning till den nya Citytunnelstationen i Hyllie. Annehem nominerade fyra arkitektbyråer; White Arkitekter AB, Sverige, Coop Himmelb(l)au, Österrike, Snøhetta A/S, Norge och Arkitektfirmaet C. F. Møller A/S, Danmark. Planerna var att Annehem AB skulle ha två byggnader runt det nya torget i Hyllievång, ett torghus och ett stationshus. Samtliga arkitektbyråer hade förslag på två byggnader var. Det vinnande förslaget utsågs den 21 augusti 2006 och det blev förslaget "Svea torg" från arkitektbyrån C. F. Møller A/S från Danmark. Förslaget bestod av en 110 meter hög skyskrapa och en mindre byggnad intill med bland annat kontorslokaler. Skyskrapan var tänkt att ha runt 230 lägenheter. Tornet skulle vara beläget precis vid den nya Citytunnelstationen och en bit ifrån det nuvarande vattentornet Hyllie vattentorn som har varit på Hyllievång sedan 1973. Juryn som utsåg vinnaren beskrev tornet som "en stark skandinavisk identitet och en arkitektur som uttrycker vår tid". Byggandet av Malmö Tower och de övriga byggnaderna skulle påbörjas runt 2008 med ett tänkt färdigställande 2010. I augusti 2007 meddelade Annehem att planerna ändrats. Ingen skyskrapa med extrema mått skulle längre byggas. Planerna var ändrade till att bygga ett hus med normalt antal våningar. I samband med detta bytte projektet namn till Point Hyllie. Se även Malmös högsta skyskrapor Sveriges högsta skyskrapor Källor Noter Externa länkar Point Hyllies hemsida Annehem Fastigheter äger projektet Point Hyllie Point Hyllie på Facebook Point Hyllie - SkyscraperPage.com Officiell webbplats för Arkitektfirmaet C. F. Møller A/S Sydsvenskan: Danska arkitekter bygger Hyllieskrapa
Polhemsskolan, Gävle

Polhemsskolan är Gävles största gymnasieskola med cirka 1650 elever och 237 anställda. Skolan ligger i södra innerstaden vid gatorna Kaserngatan, Södra Kungsgatan och Södra Centralgatan. Huvudbyggnaden med entré mot Södra Rådmansgatan är ritad av Kjell Ödeen och invigdes 1958. Polhemsskolan var tidigare Gävle praktiska realskola och ett tekniskt gymnasium men har sedan år 2000 mestadels yrkesförberedande utbildningar, förutom teknikprogrammet. Program Polhemsskolan i Gävle har följande program: Barn- och fritidsprogrammet Bygg- och anläggningsprogrammet El- och energiprogrammet Gymnasiesärskolan Hantverksprogrammet Hotell- och turistprogrammet Restaurang- och livsmedelsprogrammet Introduktionsprogram Nationell och lokal idrottsprofil Vård och omsorgsprogrammet VVS- och fastighetsprogrammet Industritekniska programmet Teknikprogrammet Kända elever Nicklas Bäckström - hockeyspelare Börje Salming - hockeyspelare Robin Hansson, sångare i Prescription Death Referenser Bildgalleri Externa länkar https://polhem.gavle.se/
Polishögskolan

Polishögskolan (PHS) är hela Sveriges polisväsens kompetensutvecklingscentrum. Polishögskolan ingår som en arbetsenhet i Polismyndigheten. Verksamhet Polisutbildning i Sverige bedrivs som uppdragsutbildning vid fem lärosäten: Umeå universitet (sedan 2000) Linnéuniversitetet i Växjö (sedan 2001) Södertörns högskola i Flemingsberg (dit den flyttades i januari 2015 från Polishögskolan i Solna, vilken grundades 1970) Malmö universitet (sedan januari 2019) Högskolan i Borås (sedan januari 2019) Från och med 2027 kommer även Uppsala universitet att bedriva polisutbildning. Det har varit möjligt att läsa till polis på distans vid olika polismyndigheter från 2002 och några år efter det. Denna möjlighet återuppstod hösten 2016, då Linnéuniversitetet fick i uppdrag att återigen utbilda poliser på distans. Verksamheten för polisutbildningen grundas på statens beslut och mål. Polisutbildningen består av fem terminer där den sista terminen består av sex månaders avlönad aspirantutbildning, som ger den studerande behörig att söka arbete som polisassistent. Redan i december 2024 utsågs Jonas Hansson vid Umeå universitet till Sveriges första docent i polisvetenskap. I februari 2025 beslutade Enheten för polisiärt arbete vid Umeå universitet att inrätta polisvetenskap som nytt ämne för forskarutbildning, som ska inkludera både en kursdel och en doktorsavhandling. Kravgräns Efter att platser stått tomma på polisutbildningen sänktes begåvningskravet år 2016 för polisaspiranter från 4 på en niogradig skala till 3 där 1 är den lägsta begåvningen. Skalan mäter den allmänna problemlösningsförmågan. Rektorer Referenser Noter Externa länkar Bli polis
Pontonjärparken

Pontonjärparken är en park i centrala Kungsholmen i Stockholm vars namn kan härledas till Pontonjärbataljonen som 1856–1922 var stationerad i området. Pontonjärbataljonen var ett ingenjörsförband vars främsta uppgift låg i att bygga broar och vägar, sprängningar, blockeringar men även minering. Ned mot det som idag kallas Norr Mälarstrand låg kaserner, officersmäss, kasernvakter, ridhus, stall, förråd och smedja. 1922 revs de gamla byggnaderna för att skapa plats för nya bostäder. Källor Historia från HSB
Porfyr- och Hagströmmuseet

Porfyr- och Hagströmmuseet är ett museum i Älvdalen. I omvärlden är Älvdalen kanske mest känt för den porfyrtillverkning som bedrevs på orten under 1800-talet, då den blivit populär genom karljohanstilen. Många stenmonument och prydnadssaker tillverkade i älvdalsporfyr finns spridda över världen. Fortfarande sker tillverkning av porfyrföremål i mindre skala. Historiken kring porfyrtillverkningen finns bevarad i en permanent utställning på museet i centrala Älvdalen. Där återfinns också en utställning som dokumenterar tillverkningen av Hagströms dragspel, gitarrer och ljudutrustning åren 1925–1983. Se även Hagström – Allt i musik Källor Broschyr om Älvdalens kommun
Porjus kyrka

Porjus kyrka är en kyrkobyggnad i Porjus i Luleå stift. Den är församlingskyrka i Jokkmokks församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes ursprungligen som manskapsbarack och överlämnades 1928 till kyrkliga ungdomskretsen i Porjus. På initiativ av komminister Axel Löfqvist byggdes den om till kyrka. 1957 genomfördes en restaurering då kyrkorummet fick en ny interiör. Kyrkobyggnaden är av trä och består av ett rektangulärt långhus. Ytterväggar och yttertak är täckta med mörkbruna spån. Kyrkorummet har ett golv av trä och en fast bänkinredning i slutna kvarter. Korgolvet ligger ett trappsteg högre än övriga kyrkorummet. Innertaket är ett tredingstak. Innerväggar och innertak är klädda med ljusbrun träpanel. På en kulle strax öster om kyrkan finns en fristående klockstapel uppförd 1921. Inventarier Dopfunten är av krysshamrad granit. Ett krucifix i skuret omålat trä hänger över altaret. En oljemålning av Syster Marianne föreställer Maria med Jesusbarnet i fjällmiljö. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 663. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Länsstyrelsen i Norrbottens län Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Porjus kyrka.
Porsökyrkan

Porsökyrkan är en kyrka i Nederluleå församling i Luleå stift. Kyrkan ligger i stadsdelen och på halvön Porsön i Luleå, nära Luleå tekniska universitet. Studerande vid universitetet har utöver Porsökyrkan också tillgång till Campuskyrkan som är ett av Nederluleå församlings projekt. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1976 efter ritningar av arkitekt Stefan Alenius. Byggnadskomplexet består av kyrkorum med församlingslokaler som grupperar sig runt ett innertorg. Kyrkan har en stomme av trä och fasad klädd med rödmålad plåt. Kyrkorummet har stor takhöjd, är klätt med träpanel med varm klang och lång efterklangstid. Istället för en altartavla hänger ovanför altaret konstverket Pärlan. Pärlan i dess mitt syns bara när man kommer nära. Symboliken är att man inte ser Jesus utan att komma honom nära - trots att han ändå finns där. På sin hemsida beskrivs kyrkan som en kyrka med rum för gemenskap och samtal, såväl lek som stillhet. En kyrka där alla tillsammans tänker och arbetar aktivt för Gud och människor. I verksamheten ingår förutom gudstjänster och diakonalt arbete också söndagsskola, körverksamhet, kristen djupmeditation, samtalsgrupper och middag innan gudstjänsterna (som vanligtvis firas kl 17 på söndagar). Gudstjänsterna har olika teman där musikgudstjänster och keltiska mässor är vanliga. Externa länkar Svenska kyrkans hemsida för kyrkan på campus Porsökyrkans hemsida Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation
Poststationshuset, Skansen

Poststationshuset är ett av byggnaderna på friluftsmuseet Skansen i Stockholm. Byggnaden stod ursprungligen vid bron över Virserumsån i Virserum och flyttades till Skansen 1963. Det var mellan 1895 och 1911 Virserums poststation. Här bodde under samma tid handlaren och poststationsföreståndaren Per August Nilsson (1841–1917). Byggnaden, som är från 1840-talet, fick på 1860-talet en genomgripande renovering och erhöll då sitt nuvarande utseende. Bostadens inredning speglar ett borgerligt hem från 1910-talet. Själva postlokalen består av ett förrum samt expeditionen. Därbakom ligger familjens bostadsrum. Källor Posthuset på Skansen. Historik och hågkomster av sondottersonen till Pehr-August Nilsson Om Posthuset på Skansens webbplats Externa länkar Foto av Gamla posthuset i Virserum omkring 1900-1910
Prinshuset

Prinshuset är en byggnad i centrala Uppsala. Namnet kommer av att ett flertal av Oscar I:s söner och sonsöner bebott huset under sin studietid vid Uppsala universitet. Huset är beläget vid Bäverns gränd 4 (Kungsängen 6:1, kvarteret Örnen), strax intill Islandsfallet. Prinshuset byggdes 1837 för Upplands regemente. Under åren 1844–1853 beboddes huset av prinsarna Carl (XV), Gustaf (sångarprinsen), Oscar (II) och August. År 1864 köptes huset av Oscar II som lät renovera det, och från år 1877 till 1886 bodde Oscar II:s söner Gustaf (V), Carl, Oscar och Eugen (målarprinsen) där. Efter prinsperioden såldes huset till revisionssekreteraren, senare Uppsalas borgmästare Johan von Bahr. Marika Stiernstedt, vars far senare generalmajor Leonhard Vilhelm Stiernstedt 1883 utsågs till regementschef för Upplands regemente, växte upp i huset och har skildrat sina minnen därifrån i Riksäpplet. Carl Gustaf Laurin var inneboende hos von Bahr under sin studietid i Uppsala 1888–90. En omfattande renovering av huset genomfördes 1915. Huset har en yta på totalt ca 650 m². Huset är putsat, men var från början klätt med panel och har bostadslängor i två våningar av trä och relativt flackt sadeltak och på långsidorna en obruten profilerad taklist, en hustyp som blev vanlig i Uppsala från 1830-talet. Som många trähus, reveterades senare prinshuset med puts, i enlighet med 1870 och 1874 års byggnadsordningar. Huset ansågs på 1980- och 1990-talet värt att bevara, men under 1990-talet var underhållet eftersatt och huset var rivningshotat. Ett av problemen var att huset ansågs hindra busstrafikens expansion genom att stå så nära gatan. 1998 utfördes flyttning och renovering av Prinshuset. Flyttningen av huset kostade kommunen drygt fem miljoner. Flytten innebar att en ny grund och nya skorstenar murades. Huset renoverades invändigt 2000. De ursprungliga kakelugnarna monterades tillbaka, ytterligare en kakelugn, den så kallade "lejonugnen" från den äldre rektorsbostaden (revs 1994) som stod granne med Prinshuset, uppsattes. Alla gamla snickerier, dörrar, lås och golv behölls. Kök och tapeter valdes för att återge en gammal stil från sekelskiftet 1900. Renoveringen avslutades 2001, och efter det upplåts Prinshusets sju lägenheter i hyresform. Källor Bäverns gränd 4 – Prinshuset från MIAB förvaltning Noter Externa länkar Prinshuset på visituppsala.se Erik och Marta Ronne: "Prinshuset på Bäverns gränd" Ergo nr 6 2005
Prosten Pihls gård

Prosten Pihls gård (Gamla Brändströmska gården) är en fastighet vid Östra torget i centrala Nyköping. Tomten till fastigheten köptes 1674 av Zacharias Hoffler. 1724 sålde Hofflers släkt tomten vidare till kyrkoherden i Alla Helgona församling Andreas Samuel Pihl som 1726 byggde en privat bostad mittemot Alla Helgona kyrka, där han då var verksam. 1969 köpte Östra församlingen gården som idag (2021) innehåller café, bostäder, bibliotek och galleri. 1983 förklarade Länsstyrelsen Prosten Pihls gård som statligt byggnadsminne. Bilder Källor Historik över Prosten Phils gård Referenser
Pufendorfinstitutet

Pufendorfinstitutet är ett forskningsinstitut inom Lunds universitet etablerat 2008 med syfte att skapa en flervetenskaplig miljö, ett "Institute for Advanced Studies", där forskare från olika discipliner inom och utom universitet ska kunna samarbeta för att identifiera, studera och analysera några av dagens och morgondagens problem och söka dess lösningar. Institutet har fått sitt namn efter Samuel von Pufendorf, som var en av Lunds universitets första professorer med betydande inflytande inte bara på sin samtid utan även på senare tids filosofer och statsmän. Institutet kunde komma till stånd tack vare en större donation från Marianne och Marcus Wallenbergs Stiftelse och med stöd från stiftelsen Akademihemman inom Lunds Universitet. Pufendorfinstitutet är beläget i den byggnad på Sölvegatan 2 som ursprungligen uppfördes som fysisk institution 1883-1886 och senare länge rymt Klassiska institutionen (sedermera Institutionen för antikens kultur och samhällsliv) och universitets antikmuseum. Arkitekt var Henrik Sjöström, en elev till Helgo Zettervall. Nya forskningsprogram startas varje akademiskt år efter utlysning och beslut av institutets styrelse. Källor Institutets presentation hos Lunds universitet Elof Tegnér: Lunds universitet 1872-1897 (Lund 1897) Se även Institute for Advanced Study
Puottaure kyrka

Puottaure kyrka är en träkyrka som tillhör Jokkmokks församling i Luleå stift. Kyrkan ligger i det lilla samhället Puottaure i Jokkmokks kommun. Kyrkobyggnaden Träkyrkan uppfördes åren 1904-1907 under ledning av byggmästare E G Kristiansson och efter ritningar av arkitekt Gustaf Hermansson. En allmän upprustning av kyrkan genomfördes år 1954. Kyrkan består av långhus med ett smalare kor i öster och ett smalt torn i väster. Vid långhusets sydöstra hörn finns en sakristia. Väggarna är invändigt och utvändigt klädda med träpanel. Kyrkorummet har ett tredingstak. Inventarier Altarprydnaden består av ett högt kors. Dopfunten och predikstolen var även dessa konstruerade av Julius Johan Forsberg. Referenser Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Isaksson, Henrik; Isaksson, Berthold; Isaksson, Kennet (2007). Otto o Julius: en släktkrönika (1. uppl.). Byske: Bäver. Libris 10671997. ISBN 978-91-85455-64-5
Trallingen

Trallingen är en ö i Lindessjön. På historiska kartor ser man att ön kallades för Holländer holme 1703, Hållands holme 1726 och Hollenska Holmen 1795. De här namnen kommer från dåvarande ägaren, rådmannen Henrik Hollen, som levde på 1600-talet i Lindesberg. På en karta från 1788 finns ännu ett namn - Bökholmen. Från 1830-talet har namnet varit Trallingen eller ibland Trallingsö. Namnet kommer från en romanfigur ur boken ”Ottar Trallings Lefnadsmålning” och författare var brukspatronen Fredrik Cederborgh i Dalkarlshyttan. I början av 1600-talet var Trallingen större än idag. När Lindesbergs borgmästare Anders Stensson byggde en damm vid Dalkarlshyttan höjdes vattennivån i Lindessjön. Det fick till följd att många gärden översvämmades och att Trallingen blev något mindre.
Pusterviksbron

Pusterviksbron är en bro i stadsdelen Pustervik i centrala Göteborg. Den östra delen av Pusterviksområdet förbands en gång i tiden med Rosenlund, på andra sidan Vallgraven, genom "Röda bryggan" - en högvälvd gråstensbro, som på 1830-talet ersattes med en rullbro. Den gamla bron har fått ge namn åt kvarteret Röda Bryggan. På 1860-talet, när kajerna byggdes om, byttes den mot en svängbro, som 1883 fick det officiella namnet Pusterviksbron. Bron gick över Rosenlundskanalen i linje med Järntorgsgatan, från Brogatan till Rosenlundsgatan. Pusterviksbron revs på 1950-talet efter ändring i stadsplanen och ersattes istället med två broar – Östra och Västra Pusterviksbron, vilka öppnades för trafik den 7 januari 1955. Efter Götatunnelns tillkomst ersattes de med endast en bred bro, som den 28 april 2011 också fick namnet Pusterviksbron. Den nya bron är byggd i ljus granit från Kina med två stenklot och kryssformade gjutjärnsräcken. Höga lyktstolpar med fyra lyktor på varje sida står på brofästena. Bron vilar på taket till Götatunneln. Källor
Pålamalms naturreservat

Pålamalm är ett naturreservat i Grödinge socken i Botkyrka kommun, beläget cirka 6 kilometer söder om Tullinge. Reservatet bildades 1944 och omfattar en area av 6,4 hektar. Intill Pålamalms åsgrop ligger Jehanders grustag "Riksten". Pålamalm med sjöarna Stora och Lilla Skogssjön är ett vattenskyddsområde. Beskrivning Pålamalm är en av flera stora malmar (sand- och grusområden) på Södertörn. Pålamalm är en del av Tullingeåsen som i sin tur ingår i Uppsalaåsen. De flesta dödisgropar är nu sjöar, ett exempel i Botkyrka är de närliggande sjöarna Bysjön och Malmsjön. Sveriges största dödisgrop som inte är fylld med vatten finns i Pålamalm. Dödisgroparna bildades för cirka 10 000 år sen, när isen från senaste istid drog sig tillbaka. Pålamalms dödisgrop är 31 meter djup, cirka 300 meter lång och cirka 100 meter bred (mätt på gropens övre kant). Gropens botten är cirka 50 meter lång och 5 till 10 meter bred. Den bildades genom att ett enormt isberg kalvade loss från den smältande isen och forslades iväg av smältvattenströmmar. Isberget strandade på denna plats och smälte sedan bort medan marken runt omkring höjdes genom uppsköljning av sand, sten och grus. Åsgropens botten är mycket liten i förhållande till gropens totala area, vilket är ovanligt. Märkligt är också att botten inte är försumpad. Gropens sidor är mestadels branta, cirka 45 graders vinkel, men sluttar mjukare i gropens södra spets. Området runt åsgropen är en plan tallhed utom i nordost där det finns ett fossilt klapperstensfält som bildades genom svallvågorna av isälven för cirka 10 000 år sedan och stora mängder svallsediment avlagrades (idag Tullingeåsen eller Tullingestråket). I åsgropens sluttningar växer grandominerad skog. Gropens botten är utformad som en ränna och nästan fri från träd, här trivs kammossa, husmossa och blåbär. Pålamalm är det äldsta naturreservatet i Botkyrka, bildat 1944. Bilder Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Pålamalms naturreservat.
Pålkems kyrka

Pålkems kyrka är en liten, vitmålad träkyrka som hör till Gällivare församling i Luleå stift. Kyrkan ligger i östra delen av byn Pålkem i Gällivare kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan kom till på initiativ av kyrkoherde Olof Bergqvist sedermera biskop i Luleå stift. Den uppfördes åren 1907-1908 av byggmästare Olof Lindqvist efter ritningar av F. Rickler och var den första kyrka som byggdes utanför Gällivare tätort. 9 februari 1908 invigdes kyrkan av biskop Olof Bergqvist. År 1954 genomgick kyrkan en stor upprustning. Kyrkan har en stomme av trä består av ett långhus som är orienterat i nordvästlig-sydöstlig riktning. I nordväst finns koret som är smalare och lägre än långhuset och i sydost finns kyrktorn med vapenhus och ingång. I sydvästra vinkeln mellan kor och långhus finns en vidbyggd sakristia. Långhus och kor har plåttäckta sadeltak. Hela byggnaden vilar på en huggen stenfot. Inventarier Vid korets norra sida finns predikstolen som saknar ljudtak. På altaret står ett krucifix från Oberammergau, som är en gåva från Pålkems Syförening. Ett nattvardskärl är från mitten av 1700-talet. Orgel Den nuvarande orgeln med fyra stämmor byggd 1950 av Grönlunds Orgelbyggeri, Gammelstad och är en mekanisk orgel. . Källor Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Artikel i Norrländska Socialdemokraten Länsstyrelsen i Norrbotten informerar Gällivare församling informerar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Pålkems kyrka.