Hossmo kyrka

Hossmo kyrka är en kyrkobyggnad i Hossmo söder om Kalmar. Den tillhör Växjö stift och har alltsedan medeltiden varit sockenkyrka i Hossmo socken. Idag är den församlingskyrka i Hossmo församling. Kyrkobyggnaden Den första kyrkan som uppfördes i Hossmo var sannolikt en träkyrka. Därefter byggdes den lilla stenkyrkan omkring 1120, en murad byggnad med långhus, kor och absid. Denna omgavs av ett antal gravmonument i sten, så kallade Eskilstunakistor daterade till 1000-talets andra hälft. Tornet uppfördes något senare. Kring 1240 byggdes kyrkan till med en ovanvåning, vars muröppningar ofta tolkats som skottgluggar. Man har därför ansett att kyrkan i och med den övre våningens tillkomst varit en så kallad försvarskyrka, sannolikt under perioden 1200-1400. Säkra bevis för hypotesen saknas emellertid. Skriftliga källor visar att kyrkan varit en garnison och ett flankfäste till Kalmar under unionsstriderna i början på 1500-talet. En arkeologisk undersökning som utfördes 2003 då kyrkogården skulle utvidgas avslöjade att kyrkan sannolikt varit omsluten av en vallgrav. Spår av annan bebyggelse påträffades också, men dateringarna av dessa lämningar är osäkra. Även en så kallad blästerugn för järnframställning påträffades. Kyrkans uppförande har knutits till kungamakten eller till någon lokal stormannafamilj. Orten Hossmo anses ha varit kärnan i ett centralortskomplex under yngre järnåldern och äldre medeltiden. Kyrkan genomgick under 2020 en inre renovering då bland annat absiden i koret frilades och det ursprungliga korfönstret i absiden rekonstruerades. Kyrkan återöppnades 2:a söndagen i advent av biskop Fredrik Modéus. Inventarier Fristående altare med strålsol. Dopfunten huggen i sandsten är från början av 1200-talet. Tidigare Altartavlan med motivet ”Jesu dop”, är skapad 1768 av bildhuggaren Jonas Berggren. Predikstolen i enkel rokoko är likaså skapad 1768 av bildhuggaren Jonas Berggren. Triumfkrucifix i korbågen. Processionskrucifix Orgelläktare dekorerad med blomstermotiv i speglarna. Sluten bänkinredning. Den ursprungliga altarskivan med relikgömma, nu inmurad i golvet i absiden. 1800-talets glasfönster från absiden, nu i västväggens fönsternisch. Orgel 1860 eller 1880 byggde Åkerman & Lund en orgel med sex stämmor, en manual och pedal. 1953 ersattes denna av en orgel byggd av A. Magnussons orgelbyggeri med elva stämmor, två manualer och pedal. Orgeln från 1981 av Olof Hammarberg, Göteborg, tagen ur bruk 2020. Den hade tolv stämmor, två manualer och pedal. Fasaden från kyrkans första orgel är efter 2020 års renovering del av ett skåp för textilförvaring[källa behövs]. Disposition: Bildgalleri Källor Anglert, Marit. 1993. Kyrkorna i Möre. I: Möres kristnande. Anglert, Mats. 2001. Landskap, bebyggelse och makt under yngre järnålder och medeltid. I: Möre, historien om ett Småland. Andersson, Karin & Bartholin, Thomas. 1990. Några medeltida kyrkor vid kalmarkusten i dendrokronologisk belysning. I: HIKUIN 17. Petersson, Pierre. 2002. I Guds hus under heligt beskydd. En kontextuell diskussion kring varför och av vem de flerfunktionella kyrkorna uppförts, med Möre som utgångspunkt. Tuulse, Armin. Hossmo, en försvarskyrka med östtorn. Wennerström, Ulrika m. fl. 2008. Vallgrav vid Hossmo kyrka. Arkeologisk rapport från Kalmar läns museum. vTore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Hossmo kyrka genom tiderna Historiska museet: Dopfunt Orgelanders Vidare läsning Bonnier, Ann Catherine; Hägg, Göran; Sjöström, Ingrid (2008). Svenska kyrkor : en historisk reseguide. Stockholm: Medström. sid. 138-139. Libris 10867351. ISBN 978-91-7329-015-9 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hossmo kyrka.