NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Svandammshallarna

Svandammshallarna är en konsertlokal i Uppsala belägen bredvid Flustret, Stadsträdgården, Fyrisån och Svandammen. Lokalerna är annex till huvudlokalerna Svettis och användes tidigare som tennishall, då ofta kallad "Bollhuset". Lokalerna ägs av SH-bygg och hyrs ut till Welcome Uppsala som genomförde projektet från tennishall till konsertlokal. Anläggningen invigdes 1937 under namnet "Kårens tennishall" också kallat "Studenternas tennishall" och ägdes av Uppsala Studentkår. Det var i den senare som det så kallade "Bollhusmötet" ägde rum 17 februari 1939. Källor Se även Bollhus Bollhusmötet Externa länkar Officiell webbsida
Studentpalatset

Studentpalatset är en byggnad vid Norrtullsgatan 2 intill Observatoriekullen i centrala Stockholm. Den restes på 1920-talet för Stockholms högskolas (föregångare till Stockholms universitet) juridiska och humanistiska fakulteter men innehas sedan 2022 av Handelshögskolan i Stockholm. Studentpalatsets kvartersbeteckning är Bergsmannen Större 8 och byggnaden är sedan 1995 statligt byggnadsminne. Byggnad och arkitektur Huset ritades av arkitekt Erik Lallerstedt och uppfördes åren 1925-1927 i nordisk klassicism. Uppdragsgivare var dåvarande Stockholms högskola (sedan år 1960 Stockholms universitet). Husets fasad har en hög rusticerande sockel, ytan däröver är avfärgad med röd slamfärg så att tegelstrukturen fortfarande är synlig. Gaveln är försedd med fyra höga, vitslammade kolonner med korintiska kapitäl. Entréns tre portar flankeras av fyra kolonner med skulpturer, utförda av Ivar Johnsson, som visar huvuden av fyra framstående personer från antikens Grekland. Dessa är från söder till norr: Sokrates, Platon, Aristoteles och Sofokles. Interiörerna utmärker sig av stuck och marmor med många klassicerande detaljer. Byster vid entrén Verksamhet Huset planerades för att inhysa högskolans juridiska och den humanistiska fakultet, och kallades för Juridicum. Anläggningen har på senare år härbärgerat flera olika institutioner. Den sista universitetsinstitutionen som huserade i fastigheten var Kulturgeografiska institutionen, som lämnade huset 1997. 1998 invigdes Studentpalatset som en mötes- och studieplats efter ett initiativ från Stockholms universitet. Studentpalatset hade läsplatser för studenter vid Stockholms universitet, Kungliga Tekniska Högskolan, Karolinska institutet, Södertörns högskola och Handelshögskolan i Stockholm. Förutom de 290 platserna i tysta läsesalar fanns också 18 grupprum samt ett antal fria läsplatser och en mindre caféverksamhet i anslutning till vaktmästeriet. Verksamheten på Studentpalatset bedrevs av Stockholms Studentkårers Centralorganisations dotterbolag, Studentpalatset AB (tidigare SSCO Service AB), på uppdrag av de ovan nämnda högskolorna. I Studentpalatset fanns också Stockholms Studentkårers Centralorganisations kansli beläget. I december 2020 meddelade Stockholms universitet att Studentpalatsets verksamhet skulle upphöra sommaren 2021 eftersom fler studieplatser finns tillgängliga på Albano. Studentpalatset stängdes fredagen den 4 juni 2021 och den 16 februari 2022 aviserade Handelshögskolan i Stockholm att de förvärvat fastigheten med tillträdesdatum 1 april. Källor Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1977) [1973]. Stockholms byggnader: en bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm (3). Stockholm: Prisma. Libris 7406664. ISBN 91-518-1125-1 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Studentpalatset. Stockholmskällan har media som rör Studentpalatset Studentpalatset | Om byggnaden Studentpalatset
Sturepalatset

Sturepalatset är byggnad en i hörnet av Biblioteksgatan och Lästmakargatan vid Stureplan i centrala Stockholm. Historik Arkitekten Cyrillus Johansson ritade kontorshuset som uppfördes 1924–1925 av murmästaren Johan Göransson. Byggnaden projekterades ursprungligen med fasadtegel, men putsades i terrasit i det slutliga utförandet. Den kraftiga volymen i det sex våningar höga huset försågs med stora fönsterarkader, våningsband och ett svängt koppartak. Bildhuggaren Aron Sandberg svarade för de reliefer som pryder bottenvåningens smala murpelare. Byggnaden har grönklassats av Stockholms stadsmuseum och bedöms således vara "särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synvinkel". Källor Tryckta källor Persson, Mats m fl (1975). ”Vildmannen”. City: byggnadsinventering 1974-75 - Historik och byggnadshistoriskt register (2 delar). Stockholm: Stockholms stadsmuseum. Libris 130002. https://stockholmskallan.stockholm.se/post/10809 Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1977) [1973]. Stockholms byggnader: en bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm (3). Stockholm: Prisma. Libris 7406664. ISBN 91-518-1125-1 Fotnoter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sturepalatset.
Sturkö kyrka

Sturkö kyrka är en kyrkobyggnad belägen i Blekinge skärgård och är även den största kyrkan där. Kyrkan tillhör Sturkö församling som ingår i Jämjö pastorat i Lunds stift och Svenska kyrkan. Medeltida kyrkan Den gamla, medeltida kyrkan på Sturkö var en offerkyrka helgad åt resenärernas skyddshelgon Sankta Gertrud av Nivelles. Kyrkan bestod av ett rektangulärt långhus i gråsten blott 9x13 m utan torn samt ett vapenhus av ektimmer, troligen tillfogat under 1600-talet. En klockstapel tillkom troligen någon gång på 1650-talet. Kyrkan finns dokumenterad genom oljemålning av folkskollärare Karl Jacob Nilsson (1844–1926), som finns upphängd under orgelläktaren i den nuvarande kyrkan. Medeltidskyrkan revs 1878, i samband med den nuvarande kyrkans uppförande. Nuvarande kyrka Nuvarande kyrka uppfördes efter ritningar av arkitekten Johan Adolf Hawerman från 1875, och invigdes den 13 oktober 1878. Byggnaden består av ett rektangulärt långhus med smalare kor och absid i öster samt västtorn, ett trapphus skjuter ut på tornets nordsida. Byggnadsmaterialet är huvudsakligen gråsten med tegel i omfattningar och korvalv. Kyrkan har putsade fasader, profilerad taklist och rundbågefönster. Långhus och kor täcks av sadeltak. Absiden, som utvändigt har en tresidig form, täcks av ett valmat tak. Tornet har rundbågade ljudöppningar och kröns av en spira. Ingång sker i väster. Interiör Murarna är invändigt vitputsade. Långhuset täcks av ett brutet, kassetterat innertak av trä, medan koret är tunnvälvt. Absiden, vilken rymmer sakristian bakom ett skrank, har ett hjälmvalv. Den fasta inredningen i form av bänkar,altarring och predikstol är samtida med nuvarande kyrkan. Från gamla kyrkan finns bevarade altarskåp och altartavla från 1400-talet och 1700-talet samt ljuskronor. Fyra ljusstakar av malm är från 1600-talet och 1700-talet. I vapenhuset finns en järnbeklädd offerkista som är inköpt 1709. Altaret pryds av en mindre kopia av Bertel Thorvaldsens Kristusbild. Originalet finns i Vor Frue Kirke, Köpenhamn. Orgel Orgeln, som är byggd 1965-1966 av Mårtenssons orgelfabrik, har 15 stämmor och är mekanisk. Fasaden är ritad av Torsten Leon-Nilson. Den tidigare orgeln var byggd 1869 av Andreas Åbergh i Hjortsberga socken med 4 stämmor. Den flyttades hit i slutet av 1800-talet. Bilder Referenser Arne Randolfson: Sturkö kyrka : Kort historik, Axel Abrahamsons Boktryckeri AB, Karlskrona, 1967. Våra kyrkor, sidan 461, Klarkullens förlag, Västervik, 1990. ISBN 91-971561-0-8 Vidare läsning Anderson, William (1926). Kyrkor i Östra Härad. Sveriges kyrkor ; 22. Blekinge ; 1:1. Stockholms: Svenska Bokhandelscentralen. sid. 105ff. Libris 19512948. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6867 Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Jämjö pastorat informerar om kyrkan Wikimedia Commons har media som rör Sturkö kyrka.
Styrnäs kyrka

Styrnäs kyrka tillhör Styrnäs församling i Härnösands stift. Kyrkobyggnaden Den nuvarande kyrkan invigdes 15 september 1852 av biskop Israel Bergman och ersatte en stenkyrka från 1100-talets mitt. Den gamla kyrkan var en klövsadelkyrka med två torn och kallades ofta "byxkyrkan". Byxkyrkan var förutom kyrka även ett försvarsverk som var bra beläget på en höjd med vidsträckt utsikt. Den nya kyrkan på samma plats uppfördes av byggmästaren Jakob Norin efter ritningar av Lars David Geting. Altartavlan har motivet Kristi Uppståndelse. Dess förebild är en målning i Kungsholms kyrka i Stockholm utförd av Fredric Westin. Externa länkar http://www.svenskakyrkan.se/adalsbygden http://orgelanders.se/Orgelbilder/Styrnas.htm
Styrsö kyrka

Styrsö kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Styrsö församling i Göteborgs stift. Den ligger på Styrsö i Göteborgs kommun. Historia Dagen kyrka har haft flera föregångare, varav den första Styrsö kapell, kan ha tillkommit i samband med sillperioden 1556−1589. Enligt muntlig tradition ska kapellet ha bränts ned 1643 av främmande krigsfolk. Kyrkobyggnaden Byggnaden uppfördes 1751-1759, men invigningen ägde rum redan 1754, innan kyrkan var helt färdigställd. Den ligger i en genuint sockencentrum med kyrka, före detta prästgård, församlingshem och kyrkogård, med flera påkostade gravvårdar. Planen är en salskyrka med ett relativt lågt torn och kraftiga vitputsade naturstensmurar med ett tresidigt avslutat kor. Den förlängdes 1795-1796 cirka 5,5 meter åt öster, men har i övrigt förändrats obetydligt. Kyrksalen har vitmålade väggar. De tidigare takmålningarna från 1767 överkalkades 1804. Trots restaureringar 1917, 1929 och 1960 är kyrkan välbevarad sedan byggnadstiden och vid den senaste restaureringen lyckades man ta fram de ursprungliga färgerna i taket och en liten del av de överkalkade takmålningarna, som utfördes av Jonas Dürchs och Johan Adolf Spaak 1767. En invändig renoveringen genomfördes 1915−1917 ledd av Teodor Wallström och under medverkan av konservator Albert Eldh. Inventarier Altaruppsatsen och predikstolen är barockarbeten från 1683 och utförda av den tyske bildhuggaren Marcus Jäger den äldre. Nattvardskalken är från 1603 och patenen från 1898. Från 1700-talet är timglaset, ett golvur, ett epitafium och ett snidat akterstycke från ett holländskt fartyg. Kyrkklockan, med en inskription från 1712, göts för den tidigare träkyrkan, men förstorades 1838. Orgel Den mekaniska orgeln är tillverkad 1959 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB. Den har sexton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Kyrkogården Styrsö kyrkogård är från 1600-talet. Kyrkogården har utvidgats flera gånger, senast 1995. Askgravlunden anlades 2005. Antalet gravplatser är 565. Referenser Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 ”Styrsö kyrkogård”. Svenska Kyrkan - Kyrkogårdsförvaltningen i Göteborg. http://www.svenskakyrkan.se/goteborg/kgf/styrso-kyrkogard. Läst 19 mars 2015. Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 479. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Zelm van Eldik, Jop van (2016). Andliga rum : religiösa byggnader i Göteborg. Karlstad: Votum. sid. 188-193. Libris 19131152. ISBN 9789187283871 Vidare läsning Olsson, Alfa (1952). Styrsö kyrka. Västergötlands kyrkor, 99-0860442-2 ; 12. Göteborg. Libris 3061526 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Styrsö kyrka.
Stävie kyrka

Stävie kyrka är en kyrkobyggnad i Stävie. Den är församlingskyrka i Lackalänga-Stävie församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan är av sten och uppfördes under senare delen av 1100-talet i romansk stil. I kyrkan finns fortfarande spår av Finjamästarens målningar ovan valven, från 1125-1150-talet. Under slutet av medeltiden slogs valven. Nuvarande kyrktorn och korsarmar byggdes till 1848 efter ritningar av Carl Georg Brunius. Samtidigt revs två tidigare vapenhus som låg vid kyrkans norra och södra sidor. Inventarier Dopfunten av sandsten är samtida med kyrkan och dess äldsta inventarium. Till den hör en dopskål i tenn daterad till 1694 och ett dopfat i silver daterat till 1901. Altaruppsatsen härstammar från 1500-talets slut. Längst upp i triangeln kan man skymta tetragrammet JHWH. Predikstolen tillverkades på 1630-talet av mäster Statius Otto. Två kyrkklockor finns. Storklockan är omgjuten 1788 av M. Wetterholtz, Malmö. Lillklockan är omgjuten 1854 av G.O. Fredriksson, Kristianstad. Orgel 1893 byggde Salomon Molander & Co, Göteborg en mekanisk orgel. Den renoverades 1981 av Frederiksborgs Orgelbyggeri, Hilleröd, Danmark. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 420. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Lackalänga-Stävie församling informerar Stävie kyrka Åsbo Släkt- och Folklivsforskare informerar Demografisk databas för södra Sverige informerar Wikimedia Commons har media som rör Stävie kyrka.
Stångby mosses naturreservat

Stångby mosse är ett naturreservat i Stångby och Västra Hoby socknar i Lunds kommun i Skåne. Stångby Mosse omfattar Stångby och Hoby mosse samt Hoby backar. Området utformades under istidens slutskede, då ett biflöde till den så kallade Kävlingefloden ureroderade dalgången. I den sydvästra delen har den till största delen överlagrats med kärrtorv. Stångby mosse är i egentlig mening ett kärr, då det bildats genom att vatten översilat markytan. Det är ett av de sista bevarade extremrikkärren i sydvästra Skåne och har ett stort botaniskt värde. Idag präglas området av igenväxningspartier i olika stadier samt betesmarker. Flora och fauna Området är mycket artrikt och inte mindre än 13 videarter har påträffats, bland annat det sällsynta blekvidet (Salix hastata). På de kalkrika fuktängarna och i rikkärren växer ett flertal ovanliga orkidéarter som honungsblomster (Herminium monochis), kärrknipprot (Epipactus palastris) och gulyxne (Liparis loeselii). Referenser Naturskyddsföreningens sida över Stångby Mosse Stångby mosse, Länsstyrelsen i Skåne län
Stöcksjön

Stöcksjön är en sjö i Umeå kommun i Västerbotten som ingår i Umeälven-Hörnåns kustområde. Sjön är 4 meter djup, har en yta på 1,7 kvadratkilometer och befinner sig 21 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Strömsbäcken. Vid provfiske har abborre, gädda, mört och lake fångats i sjön. Det är en relativt grund sjö med medeldjup på drygt två meter; det finns dock ett antal djupare svackor med djup ända ner till tio meter. Här finns fina bad- och fiskemöjligheter. I den norra änden av sjön finns campingmöjligheter och badstränder med fin sand. Här ligger också den mindre tätorten Stöcksjö. När det gäller fisket är det särskilt bra pimpelfiskevatten om vintern. Det finns då bra möjligheter att få abborre och gädda. Fisket är också på sommaren av god kvalitet. Sjön avvattnas via en mindre bäck till Västerfjärden i Umeälvens utlopp. Delavrinningsområde Stöcksjön ingår i delavrinningsområde (707990-171631) som SMHI kallar för Utloppet av Stöcksjön. Medelhöjden är 26 meter över havet och ytan är 5,03 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och om det räknas med blir den ackumulerade arean 30,46 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Strömsbäcken mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (32 procent), öppen mark (14 procent) och jordbruk (14 procent). Avrinningsområdet har 1,7 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 33,8 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 0,23 kvadratkilometer eller 5 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Umeå kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Stöcksjön på VISS
Stöde församling

Stöde församling är en församling i Medelpads södra pastorat i Medelpads kontrakt i Härnösands stift. Församlingen ligger i Sundsvalls kommun i Västernorrlands län, Medelpad. Församlingen utgör ett eget pastorat. Administrativ historik Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen utgjorde på 1300-talet ett eget pastorat för att sedan till 1 mars 1858 vara annexförsamling i pastoratet Tuna, Attmar och Stöde. Från 1 mars 1858 till 2025 utgjorde församlingen åter ett eget pastorat. 1 januari 2025 blev församlingen en del av Medelpads södra pastorat. Kyrkor Stöde kyrka Se även Stöde socken Källor Externa länkar Officiell webbplats
Sundals-Ryrs kyrka

Sundals-Ryrs kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Brålandabygdens församling i Karlstads stift. Kyrkan ligger i norra delen av Vänersborgs kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan i nygotisk stil uppfördes åren 1903–1906 efter ritningar av arkitekt Adrian C. Peterson. 1906 invigdes kyrkan av domprost Gustav Jakobsson. Kyrkan har en stomme av sten och består av ett långhus med torn i nordväst och kor i sydost. En större restaurering genomfördes 1950 under ledning av arkitekt Axel Forssén varvid kyrkorummet fick en ljusare färgsättning än tidigare. Den återställdes emellertid 1984. Sveriges Radios julotta 2014 sändes från kyrkan. Inventarier Dopfunt av gråbrun täljsten från 1200-talet. Höjd 78 cm i två delar. Cuppan är bägarformad och skaftet cylindriskt med en kraftig vulst. Kring den övre kanten finns ett spetsfliksmönster, kring mitten en rundstav och längst ned en repstav. Foten består av två koncentriska skivor utan ornament. Uttömningshål finns i funtens mitt. Den är svårt skadad av vittring och lagad. Orgel På läktaren i väster står en orgel tillverkad 1906 av Anders Petter Loocrantz, Alingsås med en fasad ritad av kyrkans arkitekt Adrian C. Peterson. Den dispositionsförändrades 1959 av John Grönvall Orgelbyggeri, Lilla Edet. Orgeln är pneumatisk med kägellådor och har fjorton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Den har fasta kombinationer och registersvällare. Tonomfånget är på 54/27. Referenser Bergström, Lars (2008). Kyrkor i Karlstads stift inventerade 2002-2005. Del 3, Bengtsfors, Dals-Ed, Färglanda, Mellerud, Vänersborg och Åmåls kommuner. Värmlands museums skriftserie, 0284-3722 ; 34. Karlstad: Värmlands museum. Libris 11280681. ISBN 9185224731. https://web.archive.org/web/20100818215922/http://www.varmlandsmuseum.se/1/1.0.1.0/348/Dalsland_.pdf Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 594. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Vidare läsning Dalsland. Bd 1. H. 1, Kyrkor i Sundals härad : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor, 99-0108065-7 ; 34. Stockholm. 1931. sid. 124-143. Libris 19512982. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6879 Wikimedia Commons har media som rör Sundals-Ryrs kyrka.
Sundby, Ornö

Sundby är en herrgård och ett före detta säteri på Ornö i Ornö socken och Haninge kommun. Gården med tillhörande byggnader är belägen på öns sydöstra del vid Maren, en tidigare havsvik som intränger från öster. Historia Sundby omtalas första gången i skriftliga handlingar 1467 då Tyska orden sålde Årsta slott med underlydande gårdar till Erik Axelsson (Tott). Årsta hade då ett torp här som räntade 12 öre och 1 pund smör årligen. År 1539 upptar årliga räntan fem kronofiskare i Sundby. Antalet varierar därefter mellan tre och fem bönder under 1500-talet. Tiondelängden upptar sex tiondepliktiga brukare i Sundby 1573. Större delen av byn köptes 1645 upp av Claes Stiernsköld som 1669 begärde och erhöll sätesfrihet för Sundby. Sundby ärvdes därefter av Stiernskölds svärson Gustaf Adolph Sparre, tillföll släkten Stenbock men reducerades 1688 till kronan. Det kom dock snart åter i privat ägo och familjerna Stierncrona och Falkenberg. Det skövlades och brändes under rysshärjningarna 1719, men en ny herrgård i karolinsk stil började redan 1720 att uppföras ett stycke norr om Maren av Evert Didrik Taube. Omkring 1740 utökades byggnaden betydligt. Den röda mangården byggd av trä står kvar än idag. Av Sundbys första hus från 1600-talet vid Marens södra strand återstår nu en ruin med en rektangulärt murad stengrund cirka trettio meter lång och femton meter bred. Sundby blev i mitten av 1765 fideikommiss genom Johan Rosir men sedan hans släkt dött ut övergick fideikommisset på släkten Hamilton och sedan från 1854 på släkten Stenbock. Den förste innehavaren av släkten var dock inte förtjust i skärgården, men sedan hans skånska gods gått förlorade 1890 valde han att slå sig ned här, han avled dock under sin resa innan han kommit fram till ön. Sonen Albert Stenbock som gjort sig osams med sin far bodde då i New York, men han insåg att han borde återvända och med hustru och barn slog han sig ned på Sundby. Han omkom 1904 i en drunkningsolycka i närheten, hans kropp återfanns aldrig. Änkan Rose Mary Watters lät uppföra Rosenhill bredvid det gamla säteriet. Deras son var Albert Stenbock, Gustaf Adolfs adjutant och hovjägmästare. Efter grevinnan Ebba Stenbock född Falkenbergs bortgång 2005 övertogs godset av döttrarna Catharina Stenbock-Lewenhaupt och Margareta Stenbock von Rosen. Gårdens utkomst består idag av skogsbruk, fastighetsförvaltning samt turism. Naturreservat Sundbys södra områden med skogar, berg och öppna ängsmarker, samt tillhörande skärgård, ingår i Sundby naturreservat. Galleri Referenser Vidare läsning Boken om Ornö, utg. 1945, red. Stig Lindhagen Dalarö, av E. Alfred Jansson, utg. 1936/1966 Paradisets vardag, av Claes Melin och Göran Dyhlén 2009 Skärgårdsöar och fiskekobbar, del 2, av Bertil Hedenstierna 1990 Södertörns skärgård, kap. om Sundby, av Nils-Erik Landell 1993 Granström Cecilia, Condé Marie-Anne, red (1992). Sundby säteri genom tiderna. Bygdemuseet Ornö sockenstugas skriftserie, 1102-1896 ; 2. Haninge: Bygdemuseet Ornö sockenstuga. Libris 7794990. ISBN 91-971689-1-2 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sundby herrgård.﻿
Sundbybergs IP

Sundbybergs IP är en idrottsplats i Sundbybergs kommun i Stockholms län. På Sumpan IP, som det kallas i folkmun, finns det en allvädersbana, dock ej fullstor, utan endast 366 meter (bana 1), en ishockeyrink, två fotbollsplaner, en gymnastikhall, en simhall, samt en curlinghall. Sundbybergs kommun har lovat att ishallen ska rustas upp, resultatet väntas bli dels en inomhusrink främst för ishockeylagen, dels en utomhusrink för allmänheten. AIK har spelat en tävlingsmatch i fotboll på Sundbybergs IP mot Sundbybergs IK. Det var en A-lagsmatch, och båda lagen spelade då i Division 2 Svealand. AIK gästade Sundbyberg i en seriefinal, som slutade 0-0 inför 5785 personer, vilket är publikrekord på Sundbybergs IP och för Sundbybergs IK. Den 15 september 2007 misshandlades en fotbollsdomare svårt på Sundbybergs IP. Evenemang I mitten av 2003 anordnades VM i paintball på fotbollsplanen, USA vann före Sverige och Ryssland. Noter
Sundbyholms travbana

Sundbyholms travbana är en travbana i Sundbyholm 12 km norr om Eskilstuna. Travbanan invigdes 5 juni 1955. Här körs sedan 2008 de fyra finalerna i unghästserien Breeders' Crown. Större lopp På Sundbyholms travbana körs det anrika loppet Mälarpriset, som körts sedan 1962. I loppet har bland annat stjärnor som Torvald Palema och Scarlet Knight segrat. Eskilstuna är en av medarrangörerna till treåringsserien E3, så varje år körs även något av loppen i E3-serien här. Anläggningen har sex banor, två restauranger, pub och gatukök. Banor Tävlingsbanan (1000 m) Innerbanan (800 m, belägen innanför tävlingsbanan och används för träning av unghästar) Sandbanan (1000 m) Skogsslingan (1500 m) Rakbanan (900 m) Hagbanan (800 m) Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sundbyholms travbana. Officiell webbplats Info på Svensk Travsports Hemsida