NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Grodde

Grodde är ett naturreservat, beläget på östra sidan av Kappelshamnsviken på norra Gotland. Naturreservatet omfattar en 1,5 kilometer lång, 150 meter bred kuststräcka. Reservatet präglas av en bred klapperstensstrand med en serie strandvallar. Växtligheten är i den kala marken mycket sparsam, enstaka tallar och enar har lyckats rota sig. Bland örterna märks alvarglim, gulmåra, backtimjan, gul fetknopp, gråfibbla och spåtistel. I vattenbrynet ger olika arter av skorplavar och alger stenarna en grå och ibland rödaktig färg. Från Grodde naturreservat har man utsikt över de gamla kalkugnarna i Bläse och den 30 meter höga slaggstenshögen vid Bläse kalkbruksmuseum. Referenser Kloth, Jens-Henrik; Lovén, Ulf (1987) [1987]. Gotlands natur – en reseguide. Stockholm: Bonnier Fakta, Länsstyrelsen i Gotlands län. sid. 72–73. Libris 8350245. ISBN 91-34-50860-0 naturreservatet på länsstyrelsen Gotlands län
Groptjärnen (Tärna socken, Lappland)

Groptjärnen är en sjö i Storumans kommun i Lappland och ingår i Ume älvs huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Storumans kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Grå kulle

Grå kulle är ett naturreservat i Dals-Eds kommun i landskapet Dalsland. Naturreservatet ligger på östra sidan av sjön Stora Le 15 km norr om tätorten Dals-Ed. Det är skyddat sedan 2006 och omfattar 197 hektar. Reservatet förvaltas av Västkuststiftelsen. Det är ett svårtillgängligt område som utgörs av en två kilometer långt sträcka med branta stränder. Den högsta punkten kallas Grå kulle som når 200 meter över havet. Skogen består mest av gammal barrskog. I brantare partier och rasbranter växer asp och björk. I fuktiga område växer klibbal och ask. På höjderna växer hällmarkstallskog. Inom reservatet är det gott om död ved som lågor och döda träd. Inslaget av lövträd ger rik förekomst av lavar och mossor. Det finns minst ett 20-tal rödlistade arter inom reservatet. I detta barrskogsområde förekommer tjäder, tofsmes och järpe. Där finns även gråspett, vitryggig hackspett, spillkråka och pärluggla. Referenser Källor Grå kulle, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Gröna mad

Gröna mad este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI) din Suedia întinsă pe o suprafață de 83 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Gröna mad este situat la coordonatele 58.1843°N 13.5186°E﻿ ()58.1843; 13.5186. Înființare Situl Gröna mad a fost declarat sit de importanță comunitară în decembrie 1995 pentru a proteja . Situl a fost protejat și ca arie specială de conservare în martie 2011. Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 5 habitate naturale: Mlaștini turboase de tranziție și turbării mișcătoare, Taiga vestică, Păduri aluvionare cu Alnus glutinosa și Fraxinus excelsior (Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae), Mlaștini împădurite, Liziere de ierburi înalte hidrofile de câmpie și de nivel montan până la alpin. La baza desemnării sitului se află un număr nedeclarat de specii protejate: Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Suedia
Gröna Mad

Gröna Mad är ett naturreservat på Mösseberg i Falköpings kommun i Västergötland. Reservatet är skyddat sedan 1992 och omfattar 82 hektar. Tidigare omfattades Gröna mad av ett kommunalt områdesskydd. Det är beläget väster om Falköping på Mössebergs platå. Det gränsar i söder till Bestorps naturreservat. Berggrunden består inom hela reservatet av diabas. Jordlagren består av antingen ett tunt, ibland kalkrikt, moräntäcke eller av torvlager. Området är ett skogs- och våtmarkskomplex som karaktäriseras av orördhet. Skogen består mest av en barr- och lövskogsblandad naturskog. Stora delar är försumpade. Björk och gran dominerar men det förekommer även tall, sälg och asp. Myrmarkerna utgörs främst av Gröna Mad men även av ett antal mindre kärrpartier. Gröna Mad är ett medelrikkärr som i sig har botaniska värden. Det är ett kommunalt naturreservat och förvaltas av Falköpings kommun. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Gröna Mad
Gröntjärn (naturreservat)

Gröntjärn är ett naturreservat som ligger i både Ljusdals kommun och Hudiksvalls kommun. Gröntjärns naturreservat besöks främst för sina geologiska värden och sina märkliga hydrologiska förhållanden. Reservatet ligger i en trång dalgång, omgiven av höga berg. Den ligger omkring 5 kilometer väster om byn Västerstråsjö och 25 kilometer nordväst om Delsbo. I reservatet finns sjöarna Stråsjö Långtjärnen och Gröntjärnen Tillkomst Området är en del av en märklig isälvsavlagring bildad i samband med inlandsisens avsmältning för omkring 8 500 år sedan. På många ställen finns så kallade dödisgropar, vilka är spår efter enskilda isblock som legat inlagrade i grus- och sandmassorna. När blocken smälte sjönk marken ihop och bildade större eller mindre gropar med branta kanter. Flera av groparna är i dag vattenfyllda tjärnar eller sjöar. Den märkligaste av dessa är Gröntjärn. Spektakulära vattenståndsvariationer Inga synliga bäckar förser tjärnen med vatten. Till stor del beror det på att regnvattnet genast kan leta sig ner till grundvattnet genom den genomsläppliga marken. Grundvattnet är sedan det vatten som fyller flera av områdets sjöar och tjärnar. Gröntjärns vackert turkosgröna färg är en effekt av detta då grundvatten, till skillnad från vatten i tillrinnande bäckar, är fritt från partiklar, och påverkas av himmelens och bottnens färg. Gröntjärn är intressant genom sina stora vattenståndsvariationer. På grund av markens vattengenomsläpplighet följer vattennivån i sjön grundvattnets variationer i de omkringliggande marklagren. Sjöar av denna typ brukar kallas för "grundvattensjö" eller källsjö. Variationen i vattennivå i sjön brukar anges till drygt 13 meter och är mest framträdande vår och höst. År 2000 var vattenståndet extremt högt, spår av detta kan ses på omgivande träd, vilka visar spår av isskador och även att laven på trädbarken har förändrats upp till en viss nivå på stammarna. Högnivån finns markerad med en skylt vid ingången till sjön. Avrinningen av sjöns vatten sker genom dränering genom sjöns botten och det strömmar sedan som grundvatten österut till Gladbäcken, en av de största källorna i Hälsingland. Det är när denna avrinning inte sker tillräckligt snabbt som vattennivån i Gröntjärn stiger. Växtlighet Växtligheten är anpassad till områdets torra markförhållanden, och tallskog med olika bärris och lavar täcker stora delar av reservatet. Mosippa förekommer ovanligt rikligt vid dödisgropar på hedarna i området. Vid Gröntjärns stränder finner man en fattig men intressant flora med bland annat istidsrelikten fjällnejlika, samt getväppling och ängsvide. Källor Länsstyrelsen Gävleborg, Information om Gröntjärns naturreservat Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gröntjärn (naturreservat).
Grövelsjöns fjällstation

Grövelsjöns fjällstation är en fjällstation i Idre socken, Älvdalens kommun, ägd av Svenska Turistföreningen. Stationen är belägen på 816 m.ö.h. vid Grövelsjön och vid trädgränsen på sluttningen av Långfjället i nordvästra Dalarna, nära gränsen till Norge. Stationen har bland annat 150 bäddar, restaurang m.m. Referenser STF Fjällhandbok STF Grövelsjön Fjällstation, 816 m.ö.h. Där vägen tar slut. Fjällmagi. Grövelsjövägen 495, 797 92 Idre. Grövelsjöfjällen, Aktiviteter, sevärdheter, upplevelser. Sommar 2022. grovelsjon.com Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Grövelsjöns fjällstation. Svenska turistföreningens hemsida om Grövelsjöns fjällstation
Gulastorp

Gulastorp är ett naturreservat i Hässleholms kommun. Det inrättades genom ett regeringsbeslut den 28 augusti 2014 och har en areal om 18,6 hektar. Regeringens motivering till beslutet om naturreservatet löd: "Syftet med reservatet är att bevara och utveckla områdets lövsumpskog och ädellövskog samt skydda vattennivåer och lämna bäckar orörda". Referenser Länsstyrelsen i Skåne län - Gulastorp.
Guldbodasjön

Guldbodasjön är en sjö i Haninge kommun i Södermanland och ingår i Tyresån-Trosaåns kustområde. Sjön har en area på 0,104 kvadratkilometer och ligger 7,1 meter över havet. Delavrinningsområde Guldbodasjön ingår i det delavrinningsområde (654404-163407) som SMHI kallar för Rinner till Mysingen. Medelhöjden är 18 meter över havet och ytan är 22,83 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde mynnar i havet, utan att ha någon enskild mynningsplats. Se även Lista över insjöar i Haninge kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Guldbodasjön på VISS
Gullbringa naturreservat

Ej att förväxla med naturreservatet Tanumskusten IV (Gullbringa) i Tanums kommun. Gullbringa naturreservat är ett naturreservat tillika ett Natura 2000-område i Hålta socken i Kungälvs kommun i Bohuslän. Det inrättades 2001 och har en areal på omkring 23 hektar. Reservatet utgörs av såväl skogs- och odlingslandskap. I floran märks ett flertal rödlistade lavarter. Reservatet förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Gullbringa, Länsstyrelsen i Västra Götalands län (läst 2013-05-30) Noter
Gullereds kyrka

Gullereds kyrka är en kyrkobyggnad öster om Ulricehamn. Den tillhör sedan 2006 Hössna församling (tidigare Gullereds församling) i Skara stift. Historia År 1836 uppmanade stiftet till sammanbyggnad av kyrkorna i Gullered och Hössna. Det ogillades av Gulleredsborna som istället bestämde sig för att bygga en ny egen kyrka. Därmed övergavs den gamla träkyrkan, vars äldsta delar troligen var från medeltiden, som revs och såldes som byggnadsmaterial, då den nya stod klar. Kyrkobyggnaden Kyrkan invigdes 1844 efter att uppförts efter ritningar av arkitekt Fredrik Blom. Den ligger på en sandås, 302 meter över havet, i änden av en oskiftad by. Sten till kyrkan ska bland annat ha hämtats från den tidigare kyrkan i Tissered. Den är en av stiftets främsta representanter för empirstilens kyrkotyp med sin korrundel och sitt lanterninförsedda torn. En smärre renovering gjordes 1925 då kyrkan bland annat fick nya golv och innanfönstren igensattes. År 1951 installerades elektrisk och elbelysning, Man tog bort den främre bänkraden för att ge mer plats vid begravningar. Vid renoveringen 1966 inrymdes sakristia och samlingsrum i en läktarunderbyggnad. Bänkarna gjordes mer bekväma och korbänkarna togs bort och en toalett installerades under en av läktartrapporna. Under 1992-1993 utfördes stora in- och utvändiga underhållsarbeten. Inventarier Dopfunt av sandsten huggen på 1200-talet i två helt olika och eventuellt inte sammanhörande delar med höjden 92 cm. Cuppan är krukformad med konkav undersida och ett skaft med kraftig vulst på mitten. Foten är rund, skivformad och med skrånande översida som avslutas med en vulst. Uttömningshål saknas. Predikstolen från 1600-talet kommer från den äldre träkyrkan. Medeltida ljuskrona av järn, enligt traditionen ett krigsbyte. Altartavla, 1840-talet. Kalk av silver från 1796, med förgylld insida och fot. Oblatskrin från 1848. Klockor Kyrkklockorna i tornet är från 1824 och 1920. En tredje liten romansk klocka från medeltiden finns att beskåda i korfönstret. Den saknar inskrift, men har fyra ristade kors och tre figurer: en båge med pil, som kan vara ett gjutarmärke, ett snedställt timglas(?) och en på kant ställd romboid. Orgel År 1873 kom en orgel till kyrkan, byggd av Svante Johansson, Liared. Den ersattes 1931 av ett pipverk från samma firma med tio stämmor fördelade på två manualer och pedal. Fasaden från 1873 finns kvar. Orgeln är spelbar men i dåligt skick, så nu används en digitalorgel. Gullereds kyrka 9 mars 2015 Referenser Gullbrandsson, Robin (2008). Tusenårigt arv : Skara stifts kyrkor. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 41. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. Libris 11240036. ISBN 978-91-977365-3-4 Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 61. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Svenska kyrkan i Ulricehamn Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gullereds kyrka. Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Gunnarsbo naturreservat

Gunnarsbo är ett naturreservat i Svarteborgs socken i Munkedals kommun i Bohuslän. Reservatet är skyddat sedan 1974 och är 8 hektar stort. Det är beläget sydväst om Hedekas och utgörs av en grusavlagring. Gunnarsbo ligger i Örekilsälvens dalgång. Naturreservatet utgörs av en grusavlagring som är skyddad för sina geologiska värdens skull. Området förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Gunnarsbo, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Gymnastikhuset, Linköping

Gymnastikhuset i kvarteret Atleten 1 är en byggnad vid Ågatan i Linköping, vilken byggdes 1882 som gymnastikhus till Katedralskolan. Gymnastikhuset ritades i nyrenässansstil av ingenjören Rudolf Ström, vilka bearbetades av arkitekten Axel Fredrik Nyström. Kortsidan mot Sankt Persgatan pryds av en medaljong med Pehr Henrik Lings porträtt. Konstnären Johan Krouthén hade i slutet av 1800-talet en utställning i huset. Gymnastikhuset är beläget mellan Linköpings domkyrka och Linköpings stadsbibliotek och används för idrotts- och hälsoaktiviteter. Källor Bebyggelseregistret - Katedralskolans gymnastikhus, Riksantikvarieämbetet, senast läst 2014-10-11 Linköpings historia "1850-1900", senast läst 2014-10-11 Noter
Gåseviks naturreservat

Gåsevik är ett naturreservat i Skaftö socken i Lysekils kommun i Bohuslän. Området avsattes som naturminne 1974 men omvandlades till naturreservat 2011. Det är 1,5 hektar stort och består av botaniskt rikt område. Det är beläget 800 m väster om Fiskebäckskil och sträcker sig från Gåsevik till Kristineberg. Inom området finns olika växtmiljöer såsom kärr, högörtsfuktäng och torräng. Den rika förekomsten av gamla snäck- och musselskal i jorden gynnar växter som trivs på kalkrika marker. På en slåtteräng växer loppstarr, knutört, saltstarr och granspira. Man kan även hitta korskovall, natt och dag, ängsnycklar, jordtistel, brudbröd, kärrvial och krissla. Ängarna omges av hällmarker. Området förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Gåsevik, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Reserva natural de Gäddevik

La reserva natural de Gäddevik (en sueco: Gäddeviks naturreservat) es una zona natural protegida ubicada en la parroquia de Fjärås, municipio de Kungsbacka, provincia de Halland, Suecia. La reserva está rodeada de dos cabos boscosos que se adentran en la orilla sur del lago Lygner. El área está protegida desde 1984 y tiene una extensión de 37 hectáreas.​ La zona está formada principalmente por bosques de hayas y bosques caducifolios. Gäddevik tiene una rica vida silvestre, entre la que se encuentran una gran variedad de criptogamflora con especies en peligro de extinción como el liquen granulado, el musgo de cebada y el liquen rosado.​ Dentro de la parte norte de la reserva hay una ruta de senderismo, al igual que una playa de arena y acantilados.​ Referencias Enlaces externos Gäddevik en el sitio web de la Länsstyrelsen i Hallands län. (en sueco)
Gäddeviks naturreservat, Kungsbacka kommun

Gäddevik är ett naturreservat i Fjärås socken i Kungsbacka kommun i Halland. Reservatet betsår av två skogklädda uddar som skjuter ut i sjön Lygnerns södra strand. Området är skyddat sedan 1984 och 37 hektar stort. Området består mest av bokskog och lövblandskog. Gäddevik har ett rikt djurliv och här finns en rik kryptogamflora med hotade arter som grynig lundlav, kornbandmossa och rosa lundlav. Inom reservatets norra del finns en vandringsled och inom reservatet finns både sandstrand och klippor. Källor Gäddevik, Länsstyrelsen i Hallands län
Gäle Virgin Forest Nature Reserve

Gäle Virgin Forest Nature Reserve (Swedish: Gäle naturskogs naturreservat) is a nature reserve in Jämtland County in Sweden. The nature reserve protects an area of surviving old-growth forest dominated by spruce in a landscape otherwise heavily forested. Trees up to 300 years old grow in the reserve. The unspoilt forest with its coarse woody debris provides a habitat for several red listed or unusual species such as Schismatomma pericleum, Chaenothecopsis viridialba, Haploporus odorus and Anomoporia bombycina. References
Gäle naturskog

Gäle naturskog är ett naturreservat som inrättades 2005 och är ett urskogsområde som ligger cirka en mil utanför Grönviken i Östersunds kommun. Syftet med reservatet är att bevara de naturvärden som ingår i naturtypen Västlig taiga som t.ex. hackspettar, hönsfåglar, kryptogamer och vedlevande insekter. Geologi Berggrunden består av Revsundsgranit och jordarterna domineras av sandig-moig morän. Höjdskillnaden mellan högsta och lägsta (370 meter över havet) är 17 meter. På moränryggens höjdläge i områdets centrala del dominerar tall. Vissa av tallarna har uppnått en ålder av 300 år. De flesta tallarna är dock mellan 80 och 100 år gamla. Där gran dominerar så finns det mycket bärarter som t.ex. lingon och blåbär. Växtlighet I reservatet så finns minst 17 stycken rödlistade arter. Alla dessa har återfunnits i t.ex. lågor samt övrig död ved. Vitskaftad svartspik (Chaenothecopsis viridialba) Stiftgelélav (Collema furfuraceum) Lappticka (Amylocystis lapponicus eller A. lapponica) Doftticka (Haploporus odorus) Harticka (Inonotus leporinus) Gammelgransskål (Pseudographis pinicola) Isabellporing (Anomoporia bombycina) Djurliv Nedanstående fåglar har observerats i reservatet: Järpe (Bonasia bonasia) Järpe (Bonasa bonasia) är en stannfågel som är den minsta arten i underfamiljen skogshöns av familjen fälthöns i Sverige. Den är brunspräcklig, och lever uteslutande i barrskog. Järpen är 34–39 cm[3] lång och har ett vingspann på 48–54 cm. På ovansidan är den grå, delvis med rödbrun anstrykning och på huvudet, nacken och ryggen har den svartaktiga tvärstreck. På nedre delen av ryggen och övergumpen är den mest grå. Vingpennorna är gråbruna och stjärten grå med brun vattring. Alla stjärtpennorna, utom de mellersta, har ett brett svart tvärband innanför den gråvita spetsen. Tjäder (Tetrao urogallus) Tjäder (Tetrao urogallus) är en skogsfågel i familjen fälthöns och underfamiljen skogshöns.[2] Den förekommer i öppna skogar i norra och mellersta Europa samt i norra Asien. Den är nära besläktad med orre och det förekommer hybrider mellan tjäder och andra hönsfåglar. Tretåig hackspett (Picoides tridactylus) Tretåig hackspett mäter 21,5–24 centimeter, är svartvit och den adulta hanen har gul hjässa. Den är starkt bunden till gran men förekommer lokalt i annan skogstyp. Den hackar efter föda på döda eller mycket skadade träd. Den livnär sig främst av insekter, som den fångar genom att hacka eller peta i barken på mestadels döda eller starkt skadade träd. Spillkråka (Dryocopus martius) Spillkråka är en stor, nästan helsvart fågel inom familjen hackspettar. Den är den största av Europas hackspettar med en längd av 40 cm[4] - 57[5] och ett vingspann på 67–73 cm[4]. Vikten är 300 gram. Dräkten är nästan helt och hållet svart.[5] Den adulta hanen har röd panna och hjässa, medan honan ända från juvenil dräkt endast är röd i nacken.[4] Ögonen är ljusa och halsen relativt lång.[4] Näbben är kraftig och benvit.[6] Källor Länsstyrelsens sida om Gäle urskogs naturreservat
Gärdesskolan

Gärdesskolan är en kommunal grundskola, F-9, som ligger på Banérgatan 56 på Gärdet i Stockholm. På skolan finns cirka 1 000 elever och 150 anställda. Byggnaden Gärdets folkskola (namnet ändrades på 1960-talet) började byggas 1944 efter ritningar av arkitekten Paul Hedqvist och invigdes i augusti 1945. Byggnaderna har röd tegelfasad och vita fönsterlister. Vid skolgården ligger även Gärdeshallen. Östermalms stadsbiblioteks gamla lokaler inhystes tidigare i Gärdesskolans nuvarande matsal. Skolan hade ursprungligen plats för 1 300 elever. Historia Gärdesskolan var en av flera stora skolbyggnader som uppfördes i Stockholm under mitten av 1940-talet. Östermalms folkskola på Linnégatan 54 på räckte inte till för det växande antalet barn i det relativt nybyggda bostadsområdet Gärdet, norr om Valhallavägen. Staden betalade 1,8 miljoner kronor, motsvarande 62,50 kronor per kvadratmeter, till säljaren Djurgårdskommissionen. Byggkostnaden beräknades till 3,6 miljoner kronor, varav Kungl. Maj:t beviljade drygt 2,5 miljoner i statsbidrag. Inför invigningen beskrev Dagens Nyheter den nya skolan som "ett pampigt, fullt tidsenligt skolpalats". Skolan hade då 49 klassrum, specialsalar samt en stor aula. Tomtytan var 30 000 kvadratmeter. En utbyggnad på tomten inrymde en speciell tandklinik. Där fanns även skolläkare och skolsköterska. Ett gymnastikhus med fyra gymnastiksalar, badrum och en 17 meter lång simbassäng var projekterat, men ströks ur planerna. År 2017 invigdes en konstgräsplan på skolgården. Den kan användas av både skolan och föreningslivet. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gärdesskolan. Stockholmskällan har media som rör Gärdesskolan
Göta och Nordre älvs dalgångar

Göta och Nordre älvs dalgångar är ett naturreservat i Säve och Rödbo socknar i Göteborgs kommun och i Harestads och Ytterby socknar samt motsvarande den historiska Kungälvs stads område i Kungälvs kommun i Bohuslän. Området omfattar några ännu oexploaterade delar av älvdalslandskapet invid Göta älv och Nordre älv. Längs stränderna finns en säregen flora och ett rikt fågelliv. Markerna hålls mestadels öppna genom kreatursbete. Inom området finns även intressanta historiska miljöer. Där finns den medeltida borgruinen på Ragnhildsholmen och fornborgen vid Hakered. Rika lämningar från det gamla Kongahälla finns vid Kastellegården. Mitt för Jordfallet finns spår av en skans samt det sänkverk som danskarna började anlägga i avsikt att slå ut Göteborg som hamnstad på 1600-talet. Längre upp finns längs Göta älv syns Bohus fästning. Reservatet bildades 1974 och omfattar 821 hektar. Det förvaltas av Västkuststiftelsen och ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Referenser Källor Göta och Nordre älvs dalgångar, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Hagesgyl

Hagesgyl är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i Bräkneån-Mieåns kustområde. Se även Lista över insjöar i Ronneby kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Hallingebergs kyrka

Hallingebergs kyrka är en kyrkobyggnad i Hallingeberg i Västerviks kommun och tillhör Hallingeberg-Blackstads församling. Historia Det fanns en medeltida träkyrka i Hallingeberg som även var en så kallad offerkyrka under åtminstone 1700-talet. En offerkyrka var en kyrka som gav större chans till bönhörelse om den fick en gåva. Särskilt döptes barn från Öland och Gotland i kyrkan. Efter en donation på 72 000 daler kopparmynt av Anna Cederflycht, som ägde godsen Helgerum och Ankarsrum började en ny kyrka byggas. Kyrkan uppfördes 1759-1760 med biskop Andreas Rhyzelius som arkitekt och Anders Hanquist som byggmästare. Medarkitekt för tornet var Carl Hårleman. Altaruppsatsen skapades av Magnus Wicander med bildhuggaren Nils Österman, som också gjorde predikstolen och orgelfasaden. 1896-1897 gjordes inredningen om och ommålades och 1936-1937 skedde en större restaurering av interiör och exteriör. Orgel 1744 byggde Jonas Wistenius, Linköping en orgel med 5 stämmor. Orgeln såldes 1760 till Gladhammars kyrka. 1760 byggde Lars Wahlberg, Vimmerby en orgel med 12 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1915 av E A Setterquist & Son, Örebro. 1974 omändrades orgeln av Nils-Olof Berg, Nye. Orgeln är mekanisk. Fasaden är från 1760 års orgel och har ljudande fasadpipor (Principal 4). Se även Hallingebergs socken Hallingebergs församling Referenser Noter Källor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hallingebergs kyrka. Kyrkan på kyrkokartan.se