Vadstena klosterkyrka

Vadstena klosterkyrka är en kyrkobyggnad i Vadstena. Den invigdes år 1430 och byggdes enligt heliga Birgittas anvisningar som klosterkyrka till det intilliggande birgittinerklostret, men är numera församlingskyrka i Linköpings stift i Svenska kyrkan, tillhörande Vadstena församling. Vadstena klosterkyrka är bland de större medeltida kyrkobyggnaderna i Sverige och tillsammans med Vadstena slott dominerar den staden. Vadstena klosterkyrka kallas ofta Blåkyrkan, eftersom stenen den är byggd av skimrar i blått. Klosterkyrkan besöks sommartid av 2500-3000 personer varje dag. Klosterkyrkan har tre stjärnor i Michelinguiden. Klosterkyrkan började att byggas under slutet av 1300-talet. Vadstena kloster invigdes 1384 av biskop Nils Hermansson. Den nuvarande kyrkobyggnaden föregicks av ett träkapell, kring vilket den nuvarande kyrkan i kalksten uppfördes. Den invigdes slutgiltigt 1430. Den heliga Birgittas anvisningar för kyrkobygget beskrev att kyrkan skulle vara av: "slät gärning, ödmjuk och stark". I klosterkyrkan finns Birgittaskrinet med reliker från den heliga Birgitta, vilket gör klosterkyrkan till ett viktigt pilgrimsmål för många kristna. Klosterkyrkan fungerade först som klosterkyrka åt det närliggande Vadstena kloster, fram till att munkarna och nunnorna lämnade 1550, respektive 1595. Sedan 1829 fungerar den som församlingskyrka i Vadstena församling. 1963 invigdes ett birgittinkloster i Vadstena igen och en ny klosterkyrka uppfördes, Sankta Birgittas kloster Pax Mariae, som invigdes 1973. Kyrkobyggnaden Kyrkan med höga smala fönster och utvändiga kraftiga strävpelare är byggd av kalksten från trakten. Den är försedd med säteritak men saknar torn; i stället finns en takryttare. Kyrkklockorna hänger i det närbelägna Rödtornet. Kyrkans höjd (med takryttarens spira) är ungefär 60 meter. Längden mäter omkring 60 meter och bredden 23 meter. Kyrkans huvudingång ligger i öster. Det saknas vapenhus, varför man kommer direkt in i långhuset, som är uppdelat i tre lika höga skepp, fem travéer långa. I motsatt ände ett smalare kor, vilket enligt heliga Birgittas anvisningar alltså ligger i väster (mot Vättern) och var brödernas kor. Kyrkan är en hallkyrka, där interiören gör intryck på besökaren genom sin stora rymd. I taket stjärnvalv av tegel, vilka bärs upp av åttkantiga kalkstenspelare; i brödrakoret finns ett kryssvalv. I heliga Birgittas uppenbarelser säger Kristus, att det inte får finnas några dekorationsmålningar på kyrkväggarna, förutom sådana bilder som framställer hans lidande eller helgonens liv. Vid senaste renoveringen 1978–1983 upptäckte man i stjärnvalven emellertid kalkmålningar i form av stiliserade klöverblad och andra växtliknande ornament utmed valvribborna. Det är inte omöjligt att det tidigare även funnits bibliska motiv, likt i den danska birgittinska klosterkyrkan i Mariager. Eventuella sådana försvann emellertid, då man under 1890-talets renovering knackade bort kalkputsen på väggarna. Klosterkyrkans kor Klosterkyrkans centrala kor är placerat i väster, med ett altarskåp med temat Jungfru Marie förhärligande, från omkring år 1520. Altaret är tillverkat av kalksten. Altarringen som omger altaret är tillverkat av ek i nygotik under 1890-talet. På södra sidan av altaret finns ingången till sakristian som byggdes 1926. Koret är beläget tre trappsteg högre än golvet i långhuset. Kyrkans högaltare är placerat mot väggen, men ett nyare fristående altare av trä ställs ibland i koret för mässans firande versus populum. Bakom koret finns brödrakoret eller munkkoret, med Birgittaskåpet, beställt från Lübeck som tillverkades 1459 av Hans Hesse och Johannes Stenrat. Brödrakoret är beläget sju trappsteg nedanför högkoret. Rosenkransaltaret Vid klosterkyrkans norra sida finns Rosenkransaltaret. Vid altaret finns ett altarskåp från norra Tyskland från 1500-talets början. Historik Viktiga händelser i klosterkyrkans historia 1369: byggnationen av klosterkyrkan påbörjas. 1384: biskop Nils Hermansson inviger Vadstena kloster. 1391: Birgitta helgonförklaras av påve Bonifatius IX. 1430: klosterkyrkan invigs. 1489: skrinläggningsfest för den saliga Katarina av Vadstena, saligförklarad av påve Sixtus IV. 1550: munkklostret stängs. 1595: systrakonventet stängs. 1829: klosterkyrkan blir församlingskyrka för Vadstena församling i Svenska kyrkan. 1892–1898: restaurering av klosterkyrkan. 1989: påve Johannes Paulus II besöker klosterkyrkan. Medeltid och den heliga Birgittas anvisningar Den heliga Birgitta lämnade mycket noggranna föreskrifter inför byggandet av en kyrka till klostret i Vadstena. Klosterkyrkan skulle vara av "slät gärning, ödmjuk och stark" enligt den heliga Birgitta. Sannolikt påbörjades uppförandet av en stor, treskeppig hallkyrka av kvadersten redan kort tid efter birgittinordens stadfästelse 1370. År 1384 invigdes klostret och redan då fanns en provisorisk träkyrka på platsen. Denna brann 1388 men återuppfördes. Munkkoret var färdigt 1405 och den 16 oktober år 1430 ägde den högtidliga invigningen av stenkyrkan rum. Dock blev kyrkan fullbordad enligt Birgittas föreskrifter först när S:t Mikaels och S:t Johannes döparens altaren invigdes 1455. Högkoret i väster var platsen för högaltaret och tolv apostlaaltare. De munkar som vigts till präster hade sin plats bakom det; i öster fanns ett Mariakor inom synhåll för nunnorna. Klostersystrarna, max 60 stycken, höll till på en läktare mitt i kyrkan cirka sex meter över golvet. Man kunde höra deras sång och läsningar därifrån men inte se dem. Ingången från nunneklostret norr om kyrkan till den nu försvunna läktaren finns fortfarande kvar i nordväggen. Bröderna hade under klostertiden sin plats i väster bakom högaltaret. Enligt Birgitta skulle det i klostret finnas 25 bröder, varav 13 präster, 4 diakoner och 8 lekbröder. Största delen av kyrkan var avsedd för menigheten, såväl andliga pilgrimer som lekmän. Där fanns det ett stort antal privata altare, inbyggda kapell och rikemansgravar. Förnäma besökare hade troligen en särskild loge i nordmuren. Öppningen till den syns idag i den norra muren. 1595 dog hertig Magnus som fick sin grav i klosterkyrkan. Omkring år 1599 utförde byggmästaren vid Vadstena slott, Hans Flemming, ett påkostat gravmonument i klosterkyrkan som uppfördes i dess nordöstra del. I samband med detta stängdes Vadstena kloster och nunnorna fördrevs. Klosterkyrkan kom därmed att användas mer sporadiskt; endast för bland annat begravningar och mer högtidliga sammanhang. Reformationen I och med reformationen förändrades kyrkans funktion och struktur. När de sista munkarna omkring 1550 lämnat klostret övertog lokalförsamlingen tillfälligt kyrkan som församlingskyrka och Birgittaaltaret i öster övertog rollen som kyrkans högaltare. Långhuset försågs med bänkar och predikstol i samband med detta. Högaltaret hade sin placering i öster fram till det sena 1800-talets restaurering, då det åter fick sin plats i väster. Från 1550 till 1595, då även nunneklostret stängdes, använde nunnorna det tidigare munkkoret i väster för sina gudstjänster. Under den senare delen av 1600-talet revs också de medeltida tegelläktarna. 1700-tal Under medeltiden, 1600- och 1700-talen fungerade Sankt Pers kyrka, utanför klosterområdet, som församlingskyrka. Klosterkyrkan användes efter klosterstängningen 1595 framför allt vid begravningar och andra högtidliga tillfällen. Vid en ombyggnad 1781–1786 sänktes Blåkyrkans ursprungligen mycket högresta takkonstruktion, varvid de tre takfallen omvandlades till ett enda. Detta gjordes pågrund av de västliga och nordvästliga vindar som blev ett återkommande problem. 1800-tal År 1829 blev Blåkyrkan åter församlingskyrka och Sankt Pers kyrka revs. Dock sparades dess trappgavelprydda tegeltorn (Rödtornet) från 1400-talet, eftersom Blåkyrkan saknar klocktorn och klockstapel. Sammanringningar sker därifrån än idag. Under 1800-talet skedde flera förändringar av kyrkorummet. Väggarnas puts knackades delvis ner nya fönsterbågar i fönsteröppningarna tillkom, samt gjutgärnsbågar i färgat glas. I samband med restaureringen under 1890-talet tillkom glasmålningarna i långhusets och brödrakorets västfönster. Klosterkyrkan fick också under 1800-talet en orgel, vilket tidigare inte funnits eftersom Birgitta hade föreskrivit att orgel inte fick förekomma i hennes orden. 1833 var orgeln färdigbyggd av orgelbyggaren Gustaf Andersson i Stockholm. En omfattande restaurering gjordes av Blåkyrkan 1892–1898 under ledning av arkitekt Gustaf Petterson (1855–1933), varvid taket höjdes och ett andra takfall liksom en takryttare tillkom. Pettersson hade tidigare varit ledare för restaureringen av Visby domkyrkas interiör 1890–1892. 1900-tal År 1926 uppfördes en ny sakristia som förlades på den södra sidan i vinkeln mellan långhuset och koret. På samma plats hade tidigare brödernas sakristia varit placerad. Kyrkan genomgick en renovering 1978–1983, utan att några större förändringar av kyrkorummet genomfördes. I långhusets stjärnvalv upptäcktes kalkmålningar, vilka på nytt togs fram. År 1989 besökte påve Johannes Paulus II Vadstena och däribland klosterkyrkan. Han invigde en skulptur av den saliga Katarina av Vadstena. Påven firade dessutom en mässa på Vadstena slotts borggård, utöver besöket i klosterkyrkan. I klosterkyrkan ägde prins Carl Phlips konfirmation 1994 rum, samt prinsessan Madeleines konfirmation 1997. 2000-tal 2003 flyttades den heliga Birgittas relikskrin upp från brödrakoret till dess nuvarande plats i drottningkoret. 2005 tillkom en ny kororgel av Bergenblad & Jonsson, som bland annat skulle fungera som ett komplement för kör och liturgi. Orgelfasaden och orgelhuset utfördes i ek. Den heliga Birgitta I klosterkyrkan finns den heliga Birgittas skrin, med hennes reliker, tillverkat till skrinläggningen 1393, två år efter hennes helgonförklaring av Påve Bonifatius IX 1391.1999 utnämndes den heliga Birgitta till ett av Europas tre kvinnliga skyddshelgon av Påve Johannes Paulus II. Vid 700-årsminnet av den heliga Birgittas födelse 2003, flyttas relikskrinet upp från brödrakoret till drottningkoret. I Vadstena klosterkyrka högtidlighålls sedan 1920 årligen heliga Birgittas dödsdag den 23 juli genom omfattade liturgiska festgudstjänster i anslutning till Societas Sanctæ Birgittæs (SSB) årliga generalkapitel. Klosterkyrkan är den vanliga platsen för SSB:s generalkapitel och tillhörande gudstjänster. Under generalkapitlet i juli firas det bland annat en högmässa på den heliga Birgittas dödsdag (himmelska födelsedag) och andra högtidliga gudstjänster i samband med den heliga Birgittas himmelska födelsedag. Birgittafester I klosterkyrkan firas det flera minnesdagar för den heliga Birgitta: 1 juni (eller närmaste lördag): Skrinläggningsdagen. 23 juli: Den heliga Birgittas himmelska födelsedag med Societas Sanctæ Birgittæ. 7 oktober: Den heliga Birgittas helgonförklaringsdag. Inventarier Klosterkyrkan hade under medeltiden ett sextiotal altare och en stor samling liturgiska textilier, träskulpturer och altarskåp finns ännu kvar. Många av skulpturerna är uppställda i kyrkorummet. Några finns också i klostermuseet intill kyrkan, tillsammans med ett flertal av textilierna. Textilierna är delvis utförda av nunnorna och delvis importerade alster av hög klass. Berömda skulpturer är det stora triumfkrucifixet och bilden av den extatiska Birgitta, en sannolikt nordtysk skulptur som invigdes 1435. Båda har tillskrivits Johannes Junge. Det som har ansetts (men senare betvivlats) vara Birgittas reliker förvaras i det ursprungliga röda sammetsskrinet i det norra skeppet nära högkoret. I det forna brödrakoret finns korstolar från 1400-talet. Den fasta inredningen i nygotik härrör från 1890-talet. Kyrkans väggar kläs med ett flertal epitafier. På klosterkyrkans norra vägg finns ett sakramentsskåp placerat. Sakramentsskåpet invigdes 2015 av biskop Martin Lönnebo, som även utformade det. Dopfunten av kalksten tillverkades 1584 av Peter de la Roche som var en av Vadstena slotts stenhuggare. Predikstolen är tillverkad av ek i nygotik från 1890-talet. Kyrkklockor I Rödtornet hänger tre kyrkklockor, eftersom klosterkyrkan saknar klocktorn. Rödtornet behölls således som klocktorn när S:t Pers kyrka revs. Storklockan är gjuten år 1626. De två mindre klockorna år 1698 i Stockholm. Klockorna har tonerna, från den största till den minsta: h0-diss1-c2. Timslag slås på mellanklockan. Ringningar till veckans tideböner sker i regel med lillklockan. Inför högmässa och andra större kyrkliga händelser rings det med fler klockor. Bildgalleri Interiörbilder Exteriörbilder Omgivningen runt klosterkyrkan Klosterkyrkan är centralt belägen i Vadstena. Framför kyrkan finns en av stadens kyrkogårdar. Kyrkan är belägen i närheten av det medeltida Vadstena kloster. I närheten finns Pilgrimscentrum, ett centrum för de pilgrimer som befinner sig i staden. I närheten finns också Sankta Birgittas kloster Pax Mariae där birgittasystrarna finns. Sancta Birgittas klostermuseum finns också i närheten av klosterkyrkan. Orglar Huvudorgel 1679 renoverades ett orgelverk av Göran Beijer. Han satte även dit 16 nya pipor. 1689 reparerades orgelverket av Jörgen Jacobsson Hÿm, Norrköping. 1760: Orgelbyggare Jonas Wistenius, Linköping, byggde kyrkans första piporgel - ett 1-manualigt verk med tretton stämmor. 1833: Orgelbyggare Gustaf Andersson, Stockholm, byggde ett nytt orgelverk. 1882: Setterquist & Son Orgelbyggeri tillverkade en orgel med 24 stämmor fördelade på tre manualer och pedal, på en sockel i bakre, östra delen av kyrkan. 1897: Arkitekt Adrian Crispin Peterson ritade en orgelfasad i nygotisk stil. 1933: Setterquist & Son byggde om orgeln, som erhöll pneumatisk traktur och registratur. 1958: Mårtenssons orgelfabrik byggde om och till orgeln och avlägsnade samtidigt andra manualens svällarskåp. 1982: J. Künkels Orgelverkstad renoverade orgeln. 2010: Orgeln renoverades ånyo och återfick därmed sin romantiska klang. Nuvarande disposition Kororgel 2005: Firma Bergenblad & Jonsson levererar en ny kororgel. Den är placerad till höger nedanför koret. Formgivning: professor Ove Hidemark. Orgeln invigs vid en festhögmässa på tacksägelsedagen den 9 oktober 2005. Disposition Diskografi Inspelningar av musik framförd på kyrkans orglar. Ave maris stella : Jan H. Börjesson spelar på orgeln i Vadstena klosterkyrka. CD. Nosag Records CD 198. 2011. Pastoral / Beckman, Marie-Louise, orgel. CD. Svenska kyrkan VFCD 002. 2015. Rosa rorans bonitatem : Musik från Sankta Birgittas kloster i Vadstena / Birgittasystrarnas klosterkör ; Berg, Bengt, orgel. LP. Proprius PROP 7730. 1973. Se även Vadstena kloster Rantzaus räd Referenser Noter Källförteckning Vadstena klosterkyrka III Gravminnen, Östergötland, volym 196 av Sveriges kyrkor, konsthistoriskt inventarium av Robert Bennett (1985). ISBN 91-7192-631-3 Eva & Göran Tagesson: Vadstena klosterkyrka, Linköpings stifts kyrkobeskrivningskommitté (1998), ISBN 91-7962-094-9 Nationalencyklopedin (2000), ISBN 91-7133-749-0 Sten L. Carlsson (1973). Sveriges kyrkorglar. Lund: Håkan Ohlssons förlag. ISBN 91-7114-046-8 Dag Edholm (1985). Orgelbyggare i Sverige 1600–1900 och deras verk. Stockholm: Proprius förlag. ISBN 91-7118-499-6 Tidskrift Orgelforum 2005, nr 4 sid. 162-163, ISSN 0280-0047 Vidare läsning Bonnier, Ann Catherine; Sjöström, Ingrid (2013). ”Birgitta och Filippa : glasmålningarna i Vadstena klosterkyrka”. Kyrkornas hemligheter. Stockholm: Medström. sid. 214-215. Libris 13475437. ISBN 978-91-7329-111-8 Glase, Béatrice; Glase, Gösta (1996). 99 kyrkor : från Skåne i söder till Lappland i norr. Stockholm: Byggförl./Kultur i samarbete med Riksantikvarieämbetet. sid. 98-101. Libris 8377620. ISBN 91-7988-142-4 Vadstena klosterkyrka. Stockholm: Almqvist & Wiksell International Vadstena klosterkyrka. 1, Kyrkobyggnaden av Iwar Anderson ; med bidrag av Sune Ljungstedt och Gunilla Malm ; [översättning till engelska av bildtexter och sammanfattning har utförts av Ann Catherine Bonnier och William M Pardon]. Sveriges kyrkor ; 213. Östergötland. 1991. Libris 19512922. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/7058 Vadstena klosterkyrka. 2, Inredning / av Aron Andersson. Sveriges kyrkor ; 194 ; Östergötland. 1983. Libris 19512971. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/7039 Vadstena klosterkyrka. 3, Gravminnen / av Robert Bennett ; [red.-komm.: Evald Gustafsson ...]. Sveriges kyrkor ; 196 ; Östergötland. 1985. Libris 19512972. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/7041 Lindqvist Sandgren, Eva (2021). Birgittinerna och deras bilder. En studie av bild, rum och betraktare i Vadstena klosterkyrka omkring år 1500. (Acta Universitatis Upsalensis . Arcus Sacri 5.) ISBN 978-91-513-1228-6. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vadstena klosterkyrka.﻿ Om kyrkan på Vadstena och Dals församlingars webbplats. Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Medeltidens bildvärld, Historiska museet). Vadstena klosterkyrka – faktablad. ”Vadstena klosterkyrka”. Suecia antiqua et hodierna, tredje bandet. Kungliga biblioteket. https://suecia.kb.se/F/?func=find-c&ccl_term=wso+%3D+csaml&local_base=sah.