NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kristine Church, Falun

Kristine Church is the parish church of Falu Kristine in the Diocese of Västerås of the Church of Sweden in Falun. Construction Construction of the Kristine Church started in 1642 and it was ready for use in 1655 under the name of The New Church of Falun. One of the instigators of building the church, County Governor Johan Berndes, had chosen the name Kristine Church as an hommage to Queen Christina in 1651 but the name had to be altered after the queen abdicated and converted to Catholicism in 1654. The name Kristine Church was reintroduced during the late 1700s. The tower was built during the years 1658 - 1660. The bricks of which the church was built were handmade in Rankhyttan, 25 kilometers from Falun. Limestone for the pillars of the church was taken from Rättvik. Interior Source: The interior was considerably altered by the restoration in 1905: A new organ and organ balcony were built. The enclosed pews were exchanged for open ones. The doors of the old pews as well as the endpieces were used as panelling around the walls. The interior woodwork, which to begin with was unpainted and then later was painted white, received at this time its blue and gold colours. The old copper portals were exchanged for new ones. The latest restoration took place in 1965. The Kristine Church is an expression of the City of Falun's esteem and importance during the 1600 and is also an eminent representative of the later part of The Younger Wasa Period. The altarpiece and the pulpit were made in 1669 by the German sculptor Ewerdt Friis. The two chandeliers toward the front of the nave were donated to the church in 1844 and the one in the rear was purchased by the parish in 1950. The wooden sculptures in the southwest corner were originally part of the old organ balcony and were made in 1687. The sepulchral tablets are from the latter part of the 1600 and the 1700. The windows in the sanctuary were made in Munich in 1905. Textiles Prominent among the church's textiles are a chasuble and a cope, both from 1666. Church silver Outstanding among the church's silver pieces are a chalice with paten from around 1550, a wine decanter made around 1600 and a christening bowl from 1659. Christening font The christening font is made of Swedish marble in 1906. Bells There are three church bells, originally cast in 1658, but all of them have since been recast. Organs The balcony organ was built 1905 - 1906 by E A Setterquist and son, Örebro. It was restored 1979 - 80 by A Magnusson's organ works in Mölndal and is entire in its original form. The organ in the lower sanctuary was built by Magnusson's organ works and was inaugurated in 1982. In tone and outer design it is built similar to a baroque organ and thus harmonizes with the rest of the church. The nearest prototype is the organ built by the famous Johan Niclas Cahman in the Kristine Church 1724. Out of the new organ's 1.905 pipes almost 300 come from the organ from 1724. Sources
Kościół Krystyny w Falun

Kościół Krystyny (szw. Kristine kyrka) – siedemnastowieczna luterańska świątynia parafialna znajdująca się w szwedzkim mieście Falun. Historia Budowę kościoła rozpoczęto w roku 1642. W 1651 zakończono budowę sklepień, a świątynię konsekrowano w pierwszą niedzielę Adwentu 1655 roku. Pracami kierował mistrz Hans Ferster, dokończył je Jürgen Fischer. Cegły wykonano w cegielni Rankhyttan. Nazwa świątyni upamiętnia królową Krystynę Wazównę. Wieża, wzniesiona w latach 1658–1660, spłonęła 26 czerwca 1711 wskutek uderzenia pioruna, zniszczony został hełm, zegar oraz dzwony. Hełm odbudowano w latach 1863–1865 wg projektu Johana Fredrika Åboma. W latach 1903–1906 świątynię przebudowano wg projektu Carla Möllera i Agiego Lindegrena. Renowacje miały miejsce w latach 1965–1966 i w 1994 roku, a w roku 2004 wymieniono pokrycie dachu. Architektura i wyposażenie Trójnawowa świątynia łączy cechy późnego renesansu i baroku, może pomieścić 800 osób i jest przystosowana dla osób z niepełnosprawnością. Ściany kościoła są podparte skarpami i zwieńczone gzymsem. Na dachu prezbiterium ustawiona jest sygnaturka, a do jego bryły od północy dostawiono zakrystię. Do kościoła wchodzi się przez trzy portale z brązowymi drzwiami wykonanymi w roku 1906 jako kopie XVII-wiecznych oryginałów. Wnętrze ma układ pseudobazylikowy, przykryte jest sklepieniami gwiaździstymi. Kolumny wzniesiono z czerwonego wapienia z kamieniołomu w Rättvik. Marmurowy ołtarz główny powstał w roku 1906. Ambona pochodzi z roku 1654, została przemalowana oraz pozłocona w latach 1903-1906. Świątynię zdobi również barokowo-rokokowa chrzcielnica. Na emporze znajdują się 30-głosowe, romantyczne organy z neobarokowym prospektem z warsztatu Setterquist & Son Orgelbyggeri, ustawione w roku 1906. W 1982 zbudowano kolejny 30-głosowy instrument, inspirowany organami barokowymi, wykonany przez przedsiębiorstwo A. Magnusson Orgelbyggeri AB. Trzecie, najmniejsze organy, znajdują się w kaplicy Maryi. Na wieży zawieszono trzy dzwony o wagach: 4200 kg, 2130 kg i 1130 kg. Galeria Przypisy
Parc de la plage de Kristineberg

Le parc de la plage de Kristineberg (en suédois : Kristinebergs strandpark) est un parc public à Kristineberg à Stockholm en Suède. Description Le parc de la plage de Kristineberg est situé à Kristineberg, à l'ouest de Kungsholmen. Il fait partie du projet de développement urbain Lindhagen. Le parc a été achevé en 2010 et relie la rive d'Ulvsundasjön à celle de Riddarfjärden via Fredhällsparken et Rålambshovsparken et l'avenue Lindhagensgatan. Le Hornsbergs strandpark lui est relié au nord. Le parc de plage de Kristineberg se compose de quatre parties aux caractères et fonctions différents. Le parc du quartier comprend le château de Kristineberg (sv) et le parc du château de Kristineberg, le terrain de sport de Kristineberg, le parc de la plage de Kristineberg avec une aire de jeux dotée de personnel et la nouvelle promenade du quai de Kristineberg le long du lac Ulvsunda. Histoire Le client, l'Exploateringskontoret de la ville de Stockholm, a annoncé un concours de conception en 2004 et la proposition gagnante Allram de Sydväst architecture and Landscape a constitué la base d'une planification, d'une conception et d'une mise en œuvre détaillées. Le projet a été conçu comme une promenade reliant plusieurs parcs entre eux et desserrant les bâtiments. Cela renvoie à une longue tradition de parcs à Stockholm, développée par le jardinier de la ville Holger Blom dans les années 1940 et 1950 et connue sous le nom de style de Stockholm. Le parc de plage de Kristineberg est devenu un lieu de sport, de jeu et de bronzage et constitue la ressource récréative du nouveau quartier densément bâti. Galerie Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts
Kristinebergs strandpark

Kristinebergs strandpark är en park i Kristineberg på västra Kungsholmen i Stockholm som ingår i stadsutvecklingsprojektet Lindhagen. Parken färdigställdes år 2010 och kommer då att förbinda Ulvsundasjöns strand med Riddarfjärdens strand via Fredhällsparken och Rålambshovsparken samt Lindhagensgatans allé. Mot norr ansluter Hornsbergs strandpark. Kristinebergs strandpark består av fyra delar med olika karaktär och olika funktion. I stadsdelsparken ingår Kristinebergs slott och slottspark, Kristinebergs Idrottsplats, Kristinebergs strandpark med en bemannad parklek och Kristinebergs nya kajpromenad längs Ulvsundasjön. Kristinebergs strandpark blir en plats för idrott, lek och solbad och utgör den tätbebyggda nya stadsdelens rekreationsresurs. Byggherren, som är Exploateringskontoret, Stockholms stad, utlyste år 2004 en formgivningstävling och det vinnande förslaget "Allram" av Sydväst arkitektur och landskap, ligger till grund för detaljplan, projektering och genomförande. Utformningen gestaltades som ett parkstråk som förbinder flera parker med varandra och luckrar upp bebyggelsen. Därigenom anknyter man till en lång parktradition i Stockholm som utvecklades av stadsträdgårdsmästaren Holger Blom på 1940- och 1950-talen och som blev känd under benämningen Stockholmsstilen. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kristinebergs strandpark. Om Kristinebergs strandpark på Stockholms stad Tidskriften Arkitekturs reportage om Kristinebergs strandpark
Kristinebergskyrkan

Kristinebergskyrkan i stadsdelen Kristineberg i Oskarshamn hör till Oskarshamns församling i Växjö stift. Historik Kristinebergskyrkan byggdes 1974 som ett samarbetsprojekt mellan Oskarshamns församling och EFS missionsförening. Arkitekt för kyrkobyggnaden som uppfördes i modernistisk stil var Géza Hortay. För byggnadsarbetet svarade Skånska Cementgjuteriet. Kyrkan invigdes första söndagen i advent 1974 av missionsföreståndare Torsten Wiberg i närvaro biskop Sven Lindegård. Oskarshamns församling är ensam huvudman för kyrkan från hösten 2008. Kyrkan återinvigdes efter senaste renoveringen den 9 oktober 2011 av prosten Alf Johansson. Referenser Webbkällor ”Kristinebergskyrkan”. Svenska Kyrkan. Arkiverad från originalet den 2 maj 2013. http://archive.is/2013.05.02-101117/http://www.minkyrka.net/pages/kyrkor/kristinebergskyrkan.php. Tryckta källor Växjö stifts Hembygdskalender 1975. Hegborns tryckeri AB,Växjö.
Kristinedalkyrkan

Kristinedalkyrkan är en kyrkobyggnad i Stenungsund. Den tillhör Norums församling i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan med tillhörande församlingslokaler ligger i bostadsområdet Kristinedal och är byggd i rött tegel. Den invigdes den 11 december 1971 och hade från början platt tak i 1970-talsstil efter ritningar av arkitekten Carl-Anders Hernek. Exteriören ändrades emellertid vid en renovering 1988-1989, då ett nytt imiterat koppartak med fall byggdes till. Kyrksalen avslutas med en rund absid, vilket är en inspiration från romansk stil. Under samma tak som själva kyrkorummet finns en samlingssal för förskola, barngrupper, musikverksamheter och annan församlingsverksamhet. I flygelbyggnaden ligger pastorsexpeditionen och kontor för kyrkans personal. Inventarier Altaret och korset bakom altaret är utförda i ljust trä. Den konstnärliga utsmyckningen har utförts av Kurt Dejmo. Ursprungligen fanns även en predikstol och en dopfunt i samma trä men dessa är avlägsnade. En ny dopfunt i glas av Lars Sestervik invigdes 2020. Orgel Orgeln, från Lindgrens orgelbyggeri, har sju stämmor och en manual, samt bihangspedal och delade register. Klockstapel Framför platsen vid kyrkan finns en klockstapel också byggd i rött tegel. Den har två klockor, från Bergholtz klockgjuteri, som för klockringning är stämda i grundtonerna b i fjärde oktaven och ciss i femte oktaven. Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 498. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8
Kristinegymnasiet

Kristinegymnasiet, även kallad Kristineskolan, är en gymnasieskola i Falun, Dalarna. Den bildades 1966 som en efterföljare till Falu högre allmänna läroverk. Kristinegymnasiet är en kommunal skola som ligger centralt i Falun, med Läroverksparken som skolgård. I anslutning finns Kristinehallen där offentliga konserter och kulturevenemang äger rum. Skolans inriktning är etik, internationalisering och friskvård. Kristinegymnasiet är den äldsta skolbyggnaden i Falun och invigdes 1866 som Falu högre allmänna läroverk. Program Följande program finns på Kristinegymnasiet: Barn- och fritidsprogrammet Hotell- och turismprogrammet Vård- och omsorgsprogrammet Ekonomiprogrammet Samhällsvetenskapsprogrammet Hantverksprogrammet Restaurang- och livsmedelsprogrammet Se även Haraldsbogymnasiet Lugnetgymnasiet Falu frigymnasium Referenser Externa länkar Officiell webbplats Regelbunden tillsyn, Kristinegymnasiet, Falun Skolinspektionen, 2011-12-21 Regelbunden tillsyn - uppföljningsbeslut, Kristinegymnasiet, Falun Skolinspektionen, 2012-06-15
Krogsereds kyrka

Krogsereds kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2023 tillhör Gunnarps församling (tidigare Krogsereds församling) i Göteborgs stift. Den ligger i kyrkbyn Krogsered i Falkenbergs kommun. Historia Den medeltida kyrkans utformning är inte säkert känd, men var troligen av trä. En träkyrka, av okänd ålder, revs när en stenkyrka uppfördes 1815-1819. Den eldhärjades 1924 så att endast murarna stod kvar. Kyrkobyggnad Dagens vitputsade stenkyrka uppfördes i samma stil som den brunna och på dess murar, efter ritningar av Martin Westerberg. Byggnaden, som stod klar 1926, består av ett rektangulärt långhus med rak östavslutning, en sakristia utbyggd på östgaveln och i väster ett torn. Långhuset har sadeltak och västtornet kröns av en flack huv och lanternin. Huvudingång genom tornets bottenvåning och mitt på långhusets sydsida. Kyrkan har genomgått renoveringar 1959, 1981 och 1997. Det invändigt vitputsade kyrkorummet täcks av ett flackt kassetterat trätunnvalv. Den raka altarväggen artikuleras med kraftiga pilastrar. Inventarier Inredning och inventarier är i huvudsak tillkomna 1924-1926. Altartavla med motiv Jesus i Getsemane målad av L Wallmark Lödöse år 1926. Dopfunten är av röd Ölandskalksten, från 1957. Det finns även en äldre från 1926 tillverkad i trä. Vid norra väggen finns predikstolen med en hög och rak korg som är indelad i fem sidor. På norra väggen en tavla med motiv Jesus välsignar barnen målad 1933 av L Wallmark Lödöse. Kalk och paten är från 1643 och räddades vid branden. Mässkrud från 1770. Brudstol från 1700-talet. Golvur från 1838 tillverkat av Carl Nilsson från Villstad. I tornet hänger två klockor, båda gjutna 1924 av Bergholtz klockgjuteri. Orgeln är byggd 1926 av Anders Magnusson i Göteborg och restaurerades 1957 av Tostareds Kyrkorgelfabrik. Bilder Referenser Jacobsson, John (1932). Hallands kyrkor i ord och bild. Skara: Förf. sid. 58. Libris 1356454 Krogseredsboken : att leva i halländsk skogsbygd. Halmstad: Utblick media. 2011. Libris 12399757. ISBN 9789186709099 Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Krogsereds kyrka.
Krokeks kyrka

Krokeks kyrka är en kyrkobyggnad i Krokek i Linköpings stift. Den är församlingskyrka i Kolmårdens församling. Kyrkans gatuadress är Råsslavägen 10, 618 32 Kolmården. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes i nygotisk stil 1895–1896, enligt Fritz Eckerts ritningar, vid Bråviken omkring 6 kilometer söder om Krokeks gamla kyrka som brann ned 28 april 1889. Byggmästare var Frans August Påhlman från Linköping. Grundstenen för den nya kyrkan lades på årsdagen för det 1895. Kyrkan invigdes söndagen 8 november 1896 av biskop Carl Wilhelm Charleville. 1957 restaurerades kyrkan under ledning av arkitekten Kurt von Schmalensee. År 1984 genomfördes en renovering och tillbyggnad: korets mittfönster togs fram, vapenhuset breddades, väntrum och toaletter inreddes i kyrkans västra del och kyrtrappan anpassades för rullstolar och barnvagnar. Det nya teglet för vapenhusets yttre importerades från Danmark. Norrköpingsarkitekten Guy Sjöwall ritade och ledde detta arbete. Inventarier Korets tre fönster är huggna i glas och utformade av Jan Brazda. Kyrkklockorna göts 1896 av N.P. Linderbergs AB i Sundsvall. Orgeln har 28 stämmor och är tillverkad av Klemper & Son i Lübeck. Dopfunten av marmor är tillverkad av Kolmårdens marmorbruk och ritad av Kurt von Schmalensee. Den tillsammans med altarduk, lampetter för predikstol och andra platser möjliggjordes av en bildad fruntimmersförening. Altaret utgörs av en stor marmorskiva från Kolmårdens marmorbruk. Altarkorset av silver och kristall liksom två silvervaser är utformade av Wiwen Nilsson. Nattvardsservisen, bestående av kalk, paten, oblatask och kanna, kommer från den gamla kyrkan. Kyrkan har tre processionskors, varav ett är utformat av Eva Spångberg och ett som är speciellt framtaget för att bäras av barn är utformat av Ingårdas Åsa i intarsia. Två utsökta ljusstakar att ställas på altaret i den nya kyrkan blev skänkta av fabrikör Fr. Blomberg, Norrköping Marmorbruksaktiebolaget skänkte inskriptionstavlorna över kyrkans sidoportar till den nya kyrkan. Orgel 1827 byggde Anders Jonsson, Ringarum en orgel. 1877 byggde E A Setterquist & Son, Örebro en orgel med 6 1⁄2 stämmor. Den förstördes 1889, när kyrkan brann ner. 1896 byggde Anders Victor Lundahl, Stockholm en orgel med 12 stämmor. Orgeln var pneumatisk och hade en rooseveltlåda. Crescendosvällare omfattade stämmorna salicional 8, rörflöjt 8', octava 4', flöjt 4' och octava 2'. Orgeln invigdes tillsammans med kyrkan 8 november 1896. Den nuvarande orgeln byggdes 1957 av Kemper & Sohn, Lübeck och är en elektropneumatisk. Fasaden är samtida med orgeln. Registersvällare, två fria kombinationer i pedalen och tre fria kombinationer i manualen har den med. Orgeln renoverades 2010 med ny el och elektronik samt renoverat spelbord. 2012 installerades en Allenorgel i kyrkans kor. Galleri Litteratur Våra kyrkor, sidan 109, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Bebyggelseregistret Wikimedia Commons har media som rör Krokeks kyrka.
Kroksbäcksparken

Kroksbäcksparken is a neighbourhood and park in Malmö, Sweden. It covers an area of 26 hectares. The park was established in the 1970s. It was built on farmland, and got seven characteristic hills made out of excavation soil from the development of Kroksbäck and Holma. In the 1980s, attempts were made to create a more natural look, and long-lived trees were planted. In the 1990s, ponds were created in the northern part of the park, as well as butterfly sanctuary. It is also home to the world's first undulating football pitch. In the early 2000s, the park was considered shabby and unsafe, but it has since been overhauled. The park is mainly visited by inhabitants of nearby Kroksbäck and Holma, and less from other parts of Malmö. References
Kroksbäcksparken

Kroksbäcksparken is een wijk en park in het stadsdeel Väster van de Zweedse stad Malmö. Het park heeft een oppervlakte van 0,26 km² en ligt tussen de wijken Kroksbäck en Holma. Kroksbäcksparken werd aangelegd in de jaren 70 van de 20e eeuw. In het noordelijke deel van het park zijn sportvelden te vinden. Het zuidelijke gebied is heuvelachtig, in het midden ligt een groenrijk gebied met weilanden en vijvers. Bronvermelding Dit artikel of een eerdere versie ervan is een (gedeeltelijke) vertaling van het artikel Kroksbäcksparken op de Zweedstalige Wikipedia, dat onder de licentie Creative Commons Naamsvermelding/Gelijk delen valt. Zie de bewerkingsgeschiedenis aldaar.
Kroksbäcksparken

Kroksbäcksparken är en park och delområde belägen i stadsdelen Hyllie i stadsområdet Väster i Malmö. Kroksbäcksparken ligger mellan bostadsområdena Kroksbäck och Holma. Den anlades på 1970-talet, samtidigt som Kroksbäck och Holma byggdes. I norra delen ligger Kroksbäcks idrottsplats och i söder finns det sju kullar. Däremellan ligger grönområden med ängsmarker och ett par nyanlagda dammar. Nyast är en puckelfotbollsplan från 2009, nära Kroksbäcksskolan. Källor Noter
Krokslättskyrkan

Krokslättskyrkan är en kyrkobyggnad i den norra delen av Mölndals kommun. Den tillhör Fässbergs församling i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1955 efter ritningar av arkitekt Walter Holmén och var från början ett församlingshem. Kyrkan har en stomme av tegel och består av ett långhus utan särskilt markerat kor. Byggnaden har ett sadeltak belagt med enkupigt tegel och ytterväggar av rött tegel. Strax norr om kyrkan står en klockstapel från 1958. Inventarier En dopfunt som står på en snidad träfot Ett enkelt altare i rödmålat trä En altaruppsats bestående av ett enkelt träkrucifix, vilket flankeras av två vävda mattor med havsmotiv. Orgel Den mekaniska orgeln är byggd på 1950-talet av A. Magnusson Orgelbyggeri AB och har fyra stämmor. Referenser Källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 490. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Noter Externa länkar Webbplats Krokslättskyrkan, Svenska kyrkan Mölndal Wikimedia Commons har media som rör Krokslättskyrkan.
Krokstads kyrka

Krokstads kyrka är en kyrkobyggnad i Munkedals kommun. Den tillhör sedan 2022 Munkedals församling (tidigare Krokstads församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden En kyrka av okänd utformning är omnämnd 1391. 1702 byggdes kyrkan ut och förlängdes österut. Ett trätorn byggdes till 1810. Nuvarande stenkyrka uppfördes 1863 efter ritningar av arkitekt A. R. Pettersson. På församlingens begäran följde Pettersson för tornet en ritning som arkitekten Johan Fredrik Åbom gjort 1852 och som godkänts vid en konselj. Kyrkan består av långhus med tresidigt kor i öster där sakristian är inrymd. Vid västra kortsidan finns kyrktornet med vapenhus och huvudingång. Ytterväggarna är spritputsade och vitfärgade. Långhuset har ett sadeltak som är valmat över koret och som är belagt med rött tegel. Tornet har ett kopparklätt tak och ovanpå torntaket vilar en lanternin med koppartak som kröns med ett kopparkors. Inventarier En åttakantig dopfunt av trä är från 1600-talet. Ett nattvardskärlav silver är från 1709. Predikstolen i empirstil består av korg, ljudtak och trappa. Korgen och ljudtaket är båda åttakantiga. I tornet hänger två klockor. Storklockan göts 1844 i Göteborg. Lillklockan tillverkades 1614 och göts om år 1900 i Stockholm. Båda klockorna göts om 1946 i Ystad. Nuvarande orgel av Tostareds orgelfabrik färdigställdes 1993. Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 508. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Bilder från Krokstad Wikimedia Commons har media som rör Krokstads kyrka.
Kronetorps mölla

Kronetorps mölla är Skånes största mölla från 1841. Möllan är en holländare, det vill säga byggd på fast sockel med en rörlig hätta som kan justeras efter vindriktningen. Möllan, tillsammans med den samtida möllarebostaden, blev byggnadsminnesförklarad 1971. Sedan 1976 ägs möllan av Burlövs kommun medan Burlövs mölleförening står för skötseln. Historia År 1834 köptes Kronetorpsgård av köpmannen och Malmöborgaren Christian Bergh som 1841 på den högsta platsen på gårdens ägor lät uppföra möllan, som var och är Skånes största vinddrivna mölla. Byggmästare var den kände kvarnkonstruktören Christian Sjöström från Svedala. På 1860-talet hade möllan en kapacitet på fyra par stenar vilket gjorde att man kunde mala 16 säckar i timmen och det krävdes tre anställda för att klara verksamheten. Efter Christian Berghs död övertogs Kronetorp av sonen Alfred Bergh som tillsammans med sina fyra ogifta systrar Edla, Wilhelmina, Henriette och Nathalia skötte gården och möllan. Systrarnas dödsbo sålde gården och möllan 1927 till Herman Ulldal-Jörgensen. Han arrenderade ut möllan till Anton Lorén och senare till Ivar Andersson. Siste möllare blev Emil Andersson som innehade arrendet fram till 1961. 1968 togs ägandet över av Mogens Ulldal-Jörgensen som 1976 sålde möllan till Burlövs kommun. Bilder Källor Vård- och underhållsplan Kronetorps mölla, Malmö Kulturmiljö, Enheten för Kulturmiljövård, Rapport 2008:018 Arkiverad 8 september 2014 hämtat från the Wayback Machine. Noter
Kronobageriet (Karlskrona)

Kronobageriet i Karlskrona i Blekinge län i Sverige ligger på det gamle militærområde Stumholmen. Bygningen blev opført i 1730'erne med tre etager. Oprindelig var der et kronobageri mere i Karlskrona på den anden side af sundet, men bygningen blev beskadiget ved bybranden i 1790. Et nyt bageri blev bygget i 1864 og det gamle blev kornmagasin. Bygningen blev ombygget i 1908, hvor den blandt andet blev forhøjet med en etage, hvorefter den blev beklædningslager. Bageriet havde allerede inden ombygningen en kubisk bygningskrop med et vandret delt valmet tag (et særligt tag på frigårde). Udvendigt har bygningen beholdt sin arkitektur, mens den indvendigt er indrettet med flere beboelseslejligheder. Kronobageriet er en del af Flådehavnen Karlskrona, der siden 1998 har stået på UNESCOs Verdensarvsliste.