NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Österviks kapell

Österviks kapell är en kyrkobyggnad i Östervik vid Varnumsviken omkring 6 kilometer från Kristinehamns centrum. Kyrkobyggnaden Kapellet ritades av ingenjören Julius Frosell i medeltidsinspirerad nygotisk stil på beställning av greveparet Ida och Rudolf Adlersparre, som fram till 1886 var bosatta på Gustavsviks herrgård i närheten. Det är uppfört i rött tegel och granit och stod färdigt 1872. Förutom kyrksal, med plats för 200 personer, idag begränsas antalet till 110 personer enligt brandskyddsbestämmelser, och en skolsal för 70 barn på övervåningen, finns präst- och lärarbostad som idag är renoverade och uthyrda, samt i källarplanet ett skolkök och landets första skolbarnsbespisning till barnen som fick sin utbildning här. Till anläggningen hörde dessutom ladugård, mejeri, brygghus, vedbod och bastu, allt i särskilda byggnader. Mejeribyggnaden är ännu bevarad, dock brann byggnaden 1939 men är idag renoverad och innehåller ett museum över skulptören Erik Rafael-Rådbergs verk. Även ett ålderdomshem var planerat, men blev inte uppfört. Kapellet tillhörde Gustavsviks herrgård, men var upplåtet till Varnums socken för gudstjänst- och skoländamål. Från 1877 och flera år framåt bodde i kapellet den ende stationerade kapellpredikanten, Andreas Fernholm (1840–1892), då ännu präst, men senare känd från svensk frikyrkohistoria. Mellan 1922 och 1963 ägdes kapellet och mejeriet i kapellparken av skulptören Eric Rafael-Rådberg (1881–1961), som använde mejeriet till ateljé och kapellet som bostad. Kristinehamnsbördige John Engvall (1902–1988), då komminister i Värmskog, bildade 1963 Österviks kapellstiftelse, som efter Rafael-Rådbergs dödsbo blev ägare till fastigheterna och som räddade dem från förfall. En riksomfattande insamlingsaktion ekonomiserade företaget. År 1969 återinvigdes kapellet för kyrkliga verksamheter och Engvall var därefter med sin maka bosatt i den gamla prästbostaden. Idag används kapellet till dop, bröllop och konserter och miljön är museum. År 1995 blev kapellet med kringliggande miljö byggnadsminne. Litteratur Hans-Olof Boström, Heliga rum. Kyrkor i Karlstads stift, 2009, s. 117-118. Linus Brodin, "Österviks kapell", Det gamla Kristinehamn, 1950 John Engvall, "Österviks kapell - en märklig ödekyrka i Värmland". Värmland vår hembygd 5 (1962), s. 77-86 John Engvall, "Österviks kapell. En värmländsk ödekyrkas märkliga öden". Karlstads stifts julbok 1962, s. 119-124. John Engvall, "Österviks kapell", Bygd och natur. Årsbok 1963, s. 104-110. John Engvall, "Österviks kapell", Karlstads stiftsblad 1978, nr 6-7. Daniel Toijer, Gustafsvik. Historien om ett Värmlandsgods och dess ägare. 1958 Källor Länsstyrelsen Värmland: Österviks kapell (2007) Noter Externa länkar Österviks kapell Wikimedia Commons har media som rör Österviks kapell.
Östervångsskolan

Östervångsskolan är en statlig regional specialskola i Lund. Historik Skolan byggdes 1869–1871 av Malmöhus och Kristianstads läns landsting och öppnades den 1 september 1871 som Skånes anstalt för döfstumma i Lund. 1938 förstatligades skolan. I samband med att utbildningen på 1960-talet anpassades till den ordinarie grundskolan bytte skolan namn för att inte peka ut eleverna. Verksamhet Sammanlagt fem regionala specialskolor i Sverige vänder sig till barn och ungdomar med hörselnedsättning och har därför en tvåspråkig inriktning (teckenspråk och svenska) samt lägger stor vikt vid akustisk miljö och funktionell hörteknik. Skolan i Lund riktar sig till elever i Skåne, Blekinge, Kalmar och Kronobergs län med cirka 70 elever i årskurserna F-10. I anslutning till skolan finns också elevhem. Skolan drivs av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Undervisningen i Lund har sedan januari 2016 flyttas till om- och nybyggda skollokaler tillsammans med Tunaskolan, varvid skolorna samlokaliseras på Warholms väg 10 i Lund. I och med flytten har Östervångsskolans föregående byggnad köpts av Lunds kommun för att användas till kommunens skolverksamhet. Den gamla skolbyggnaden är belägen på Galjevången, öster om Botaniska trädgården nära Lunds centrum och byggnadsminnesförklarades den 17 februari 1997. Källor Lund utanför vallarna: Del I, sidan 258-259, utgiven av Bevaringskommittén 1991 Externa länkar Östervångsskolan på Specialpedagogiska skolmyndighetens webbplats Om Östervångsskolan i Riksantikvarieämbetets Bebyggelseregistret(BeBR) Östervångsskolan - Länsstyrelsen
Österänggymnasiet

Österänggymnasiet som var färdigbyggt 1968 och då togs i bruk för den tekniska och naturvetenskapliga utbildningen på det nya gymnasiet. Skolan var 2024 den största gymnasieskolan i Kristianstad kommun. Skolan har omkring 1 000 gymnasieelever samt ett par hundra elever inom yrkeshögskole- och vuxenutbildning. Undervisningen omfattade sju nationella program förutom introduktionsprogrammet. Österänggymnasiet ligger intill strövområdet Björket ute på Österäng. Historia 1968 tas Österängymnasiet i bruk för teoretisk utbildning med ungefär 600 elever. 1975 byggs skolan ut för yrkesutbildning. 1998 tillkommer Blekedam som filial för skolan. 2001 har Österänggymnasiet en fysiska omfattning efter några utbyggnader med 22 000 kvadratmeter yta. 2013 erbjuder Österänggymnasiet åtta program varav fyra var yrkesinriktade: EE (El- och energiprogrammet), HT (Hotell- och turismprogrammet), IN (Industritekniska programmet), RL (Restaurang- och livsmedelsprogrammet) och tre studieförberedande NA (Naturvetenskapsprogrammet), SA (Samhällsvetenskapsprogrammet) och TE (Teknikprogrammet). IM (Introduktionsprogrammet) var för de som saknade gymnasiebehörighet. Elevkåren vid Österänggymnasiet Österänggymnasiet har i alla tider haft någon form av elevorganisation på skolan. Organisationstypen har växlat mellan elevråd och elevkår. Den nuvarande typen är elevkår. Den nuvarande Elevkåren infördes läsåret 2009-2010 av den dåvarande elevrådsordföranden Gunnar Rolander. Elevkåren samarbetar med lobbyorganisationen Sveriges Elevkårer. Externa länkar Officiell webbplats
Österängskyrkan

Österängskyrkan tillhör Jönköpings församling, i Växjö stift och ligger i stadsdelen Österängen i Jönköping. Kyrkobyggnaden Kyrkan invigdes den första advent 1961. Den har ritats av Johannes Olivegren och är uppförd i betong. Koret är placerat i väster och församlingsutrymmena med entrén har intagit den för koret normala platsen. Planen är två överlappande trianglar som har förskjutits något i sidled. Inventarier Glasfönster utförda av Ralph Bergholtz och Randi Fisher. Altare av granit med ett krucifix i brons. Dopfunt av granit. Bildväv utförd av Inga-Mi Vannérus-Rydgran. Klockorna är gjutna av M & O Ohlsson. Orgel 1961 byggde Nordfors & Co, Lidköping en mekanisk orgel. Orgeln flyttas 1966 till koret i Kristine kyrka, Jönköping. Den nuvarande orgeln är tillverkad 1966 av Nordfors & Co, Lidköping och är mekanisk. Källor Lind, Helena; Leandersson, Bert (2016). ”Österängskyrkan : en atlantångare på väg”. Moderna kyrkor i Sverige. Lund: Bokförlaget Arena. sid. 94-98. Libris 19414914. ISBN 978-91-7843-493-0 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Svenska kyrkan i Jönköping Kyrkokartan
Östra Eds kyrka

Östra Eds kyrka är en kyrkobyggnad i Småland i Valdemarsviks församling, i Linköpings stift och Valdemarsviks kommun. Kyrkobyggnaden Den gustavianska kyrkan började uppföras 1778 och invigdes 1785. Kyrkan ersatte ett tidigare kapell från 1600-talet. 3 maj 1958 drabbades kyrkan av en förödande brand, efter vilken bara murarna återstod. Dock hann man rädda många värdefulla inventarier. En restaurering genomfördes åren 1959-1960 efter ritningar av arkitekt Rolf Bergh. Man bestämde sig att bygga upp kyrkan med gamla murarna som grund, man har bibehållit de äldre murarna i det västra partiet. Ny tegelvägg i öster. Eftersom kyrkan inte behövde vara lika stor som förut valde man att göra den lite kortare. Kyrktornet gjordes något längre och smalare för att bättre passa in i omgivningen. Den 2 oktober 1960 återinvigdes kyrkan av biskop Ragnar Askmark. Inventarier Dopfunten av trä är tillverkad 1709 av Anders Månsson. Nuvarande predikstol är tillverkad 1959-1960 av konstnär Martin Holmgren. Kyrkans två klockor är tillverkade 1959-1960 av Bergholtz klockgjuteri i Sigtuna. Orgel 1789 bygger Pehr Schiörlin, Linköping en orgel med 10 stämmor. 1909 bygger Eskil Lundén, Göteborg en orgel med 12 stämmor fördelad på 2 manualer och pedal. Orgeln brann upp 1958. Nuvarande orgel kom på plats 1960 och är byggd av Mårtenssons orgelfabrik i Lund. Orgeln är mekanisk. Bilder Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Östra Eds kyrka. Östra Eds kyrka, Östergötlands länsmuseum Svenska kyrkan i Valdemarsvik och Ringarum Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784
Östra Frölunda kyrka

Östra Frölunda kyrka är en kyrkobyggnad som ligger i Östra Frölunda, Svenljunga kommun. Den tillhör sedan 2006 Kindaholms församling (tidigare Östra Frölunda församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes i granit 1825-1826 av byggmästare från Sandhults socken efter ritningar av Samuel Enander vid Överintendentsämbetet. Den ersatte då en äldre kyrka på samma plats, som revs 1825. Koret är halvrunt avslutat och tornet har en åttakantig lanternin. Den är utvändigt i stort sett oförändrad. Tillkommit har endast sakristian, som vidbyggdes i söder under den omfattande restaureringen 1937–1938 under ledning av Figge Wetterqvist. Inventarier Cuppan till dopfunten är av sandsten och tillverkad i Västergötland i engelsk stil omkring år 1200. Den är 37 centimeter hög och har en sällsynt åttakantig form med rund skrånande underdel och saknar utsmyckning. Uttömningshål åt ena sidan. Den står på en nytillverkad sockel. Predikstolen, placerad på korets södra sida, är mycket ovanlig med sin triangulära form med konkava korgsidor. Den är utsmyckad med två gyllene medaljonger, som avbildar Martin Luther och Gustav Vasa. Predikstolen liksom altaruppsatsen är utförda 1797 av Sven Nilsson Morin till den äldre kyrkan och de överfördes senare till den nuvarande, varvid de omändrades 1826 av Johannes Andersson från Mjöbäcks socken. Takmålningarna i koret utfördes av Einar Forseth 1937-1938 och visar bibeltemat om liljorna på marken och fåglarna i skyn. Altartavlan är målad av Bengt Nordenberg. Flera skulpturarbeten utfördes på 1930-talet av Karl Johansson i Mårdaklev, bland annat nummertavlor, bänkgavlar och en armaturuppsats. Klockor Storklockan är av en senmedeltida typ som är ovanlig genom de två versala bokstäverna på kroppen: S : E : vars betydelsen är oviss. Lillklockan är gjuten 1796 och har inskriptionen: När du hör att mitt ljud skallar / Kom ihåg att nåden kallar / Ifrån elände till kropp och själ / Bed om frid och nådedagar / Om hjälp och tröst din Gud städs bed. Orgel Orgeln byggdes ursprungligen av Johan Henrik Thorell 1905, då den ersatte ett äldre instrument från 1845. Den utökades och omdisponerades 1937, ombyggdes ytterligare 1950 samt restaurerades av Lindegren Orgelbyggeri AB 1985. Den har två manualer och pedal. Fasaden är inte ljudande. Källor Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 288-290. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 162. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 531. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Noter Externa länkar Kyrkokartan - Östra Frölunda kyrka Wikimedia Commons har media som rör Östra Frölunda kyrka.
Östra Gerums kyrka

Östra Gerums kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2002 tillhör Valstads församling (tidigare Östra Gerums församling) i Skara stift. Kyrkan ligger i Östra Gerum i Tidaholms kommun. Kyrkobyggnaden Gerums kyrka är en absidkyrka av kalksten. I den äldre västgötska biskopskrönikan sägs det att Sankt Sigfrid valde kyrkoplatsen och invigde kyrkogården i början av 1000-talet. När absiden renoverades 1952-1953 fann man en hällkistliknande grav i ett sådant läge att den måste funnits där när den nuvarande stenkyrkan byggdes. Graven daterades till åren 1100-1150, vilket gjorde att man kunde bestämma att kyrkan uppfördes under åren 1150-1175. Det är troligt att det funnits en träkyrka på den plats där stenkyrkan nu står, och att gravhällen funnits i dess golv. Kyrkans innertak består av medeltida kryssvalv som på 1600-talet försågs med ny dekor, som beskrivits som festliga gardiner i barock-rokoko. När kyrkan renoverades år 1892 togs två fönster upp i den då fönsterlösa nordväggen, och takmålningarna kalkades över och målades om utan konstnärliga utsvävningar. På långhusets sydsida byggdes ett vapenhus år 1734. Kyrkan har tidigare haft ett västtorn, vilket valmningen av taket vittnar om, men detta revs år 1722 och ersattes med en klockstapel väster om kyrkan. Storklockan på 200 kg är från 1860 och lillklockan på 150 kg är från 1801. Östra Gerums kyrka har varit en offerkyrka, vilket är en kyrka som av tradition har ansetts besitta en särskild kraft, vilket gjorde att en gåva – eller offer – där ansågs öka chansen till bönhörelse. Inventarier Dopfunten i huggen sandsten är från mitten av 1200-talet och tillhör den så kallade Remmenegruppen av dopfuntar. Den har rundad cuppa och fot, som skiljs åt med en grov repstav och upptill på foten finns en rundbågsfris. Altaruppsatsen från 1715 är gjord av Jonas Ullberg d.y. Altartavlan visar korsfästelsen och på båda sidor om denna finns två skulpturer som föreställer Moses och Johannes Döparen. Predikstolen är byggd av Johan Ullberg den äldre år 1729. Den stod tidigare i kungsgårdskyrkan i Ettak som blev ruin omkring 1720 och inköptes till kyrkan år 1729 för 50 daler silvermynt. Kyrkans äldsta textil är en kalkduk av broderad siden från 1600-talet, och skänktes till kyrkan Gunilla Månsdotter på Skattevraksgården 1 km öster om kyrkan vid Gisseberget. Orgeln med tre stämmor från år 1903 är tillverkad av orgelbyggaren Levin Johansson och blev ombyggd år 1979 av Smedmans Orgelbyggeri. Källor Våra Kyrkor. 1990. sid. 173. ISBN 91-97156108 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation - GERUM 20:1 - husnr 1 Östra Gerums kyrka på svenskakyrkan.se Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Östra Gerums kyrka. Östra Gerums kyrka på wadbring.com
Östra Grevie kyrka

Östra Grevie kyrka är en kyrkobyggnad i Östra Grevie. Den tillhör Vellinge-Månstorps församling, tidigare Östra Grevie församling, i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Tidigare kyrka på platsen uppfördes på 1100-talet i romansk stil och bestod av långhus med ett smalare kor och en rund absid. Ingångar fanns i både norr och söder. Omkring 1300-talet fick kyrkorummet valv och ett vapenhus byggdes framför södra ingången. År 1760 byggdes kyrkan ut åt norr. En bit norr om den gamla kyrkan uppfördes nuvarande kyrka åren 1896-1897 efter ritningar av arkitekt Salomon Sörensen. Kyrkan är byggd i rött maskinslaget tegel i nygotisk stil och består av ett långhus med torn i öster och ett tresidigt korparti i väster. Taket hade från början mönsterlagt skiffer i rött och grått, som år 1971 byttes ut mot kopparplåt. Ytterligare några östtornskyrkor finns i Skåne. De är Hyby kyrka från år 1877, Häglinge kyrka från år 1877, Näsums kyrka från år 1871 samt Tyringe kyrka från år 1925. Inventarier Ett nattvardskärl i silver är från 1500-talet. Altartavlan är en triptyk utförd 1970 av Einar Forseth. Motivet är Jesus med en sädeskärve i Östra Grevies omgivningar. Vid ena sidan finns ett äldre lantbrukarpar och vid andra sidan barn och de tittar mot Jesus i mitten. En dopfunt från 1700-talet är utformad som en träskulptur föreställande Johannes Döparen som bär ett dopfat i händerna. Ännu en dopfunt av grågrönt målat trä från 1897 består av en åttakantig cuppa på ett smalare skaft och en åttasidig fot. Av kyrkklockorna är den större gjuten av malm år 1896 av Beckman & Co i Stockholm och den mindre gjuten 1762 av Andreas Wetterholtz i Malmö. Orgel Den nuvarande orgeln byggdes 1898 av Salomon Molander & Co, Göteborg och är mekanisk. Omgivning Kyrkogården har utvidgats ett antal gånger. År 1852 eldhärjades några gathus mellan kyrkan och bygatan i öster och därefter utvidgades kyrkogården åt öster. År 1895 utvidgades kyrkogården åt väster i samband med byggandet av nuvarande kyrka som är betydligt större än tidigare kyrka. En ytterligare utvidgning åt väster genomfördes och blev invigd år 1935. Väster om kyrkan finns ett bårhus och en ekonomibyggnad som är ritade av Eiler Græbe år 1954. Husen ligger mellan den äldre kyrkogården och den utvidgade kyrkogården från 1935. Husen har vitputsade väggar och sadeltak med tegelpannor. Nära kyrkan ligger en före detta småskola från 1870-talet i rött tegel som numera är församlingshem. Bildgalleri Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation kyrkoguiderlundsstift.se Noter Externa länkar Demografisk Databas Södra Sverige Åsbo Släkt- och Folklivsforskare Wikimedia Commons har media som rör Östra Grevie kyrka.
Östra gymnasiet, Huddinge kommun

Östra gymnasiet är en gymnasieskola belägen på gränsen mellan kommundelarna Skogås och Trångsund i Huddinge kommun i södra Stockholm. Skolan invigdes år 2005 och utsågs samma år av tidskriften Byggindustrin till ett av "årets byggen". Läsåret 2025/2026 går det 870 elever på Östra gymnasiet fördelade på fem program: El- och energiprogrammet, ekonomiprogrammet, naturvetenskapsprogrammet, samhällsvetenskapsprogrammet och teknikprogrammet. På programmen EK, NA, SA och TE finns även en estetisk-musikalisk inriktning. På el- och energiprogrammet finns inriktningen dator- och nätverksteknik och en programfördjupning om eventteknik (ljud och ljus på konserter och event). Skolan erbjuder dessutom TE4. Referenser Externa länkar Skolans hemsida Skolans Instagram
Östra Gymnasiehuset

Östra Gymnasiehuset, ursprungligen Banérska palatset, är ett hus på Birger jarls torg 7 på Riddarholmen i centrala Stockholm med medeltida rötter som fick sin nuvarande form på 1640-talet. Fastigheten är belägen mellan Riddarholmskyrkan och Evert Taubes terrass med fritt läge mot Riddarfjärden. Byggnaden är sammanbyggd med Västra Gymnasiehuset genom en förbindelsegång. Huset kallas även Kurckska palatset efter sin ägare friherre och riksråd Gustaf Kurck, vars släkt ägde huset mellan 1669 och 1689. Byggnaden är sedan 1935 ett statligt byggnadsminne. Historik Medeltiden Östra Gymnasiehuset är en del av Gråbrödraklostrets forna länga som avgränsade klostergården i väster och delar av klostermuren finns kvar. Det finns också ett bevarat klosterrum kvar i byggnaden med ett stjärnvalv som anses ha dekorerats av Albertus Pictor liksom klostrets källare. Efter reformationen Ovanpå den medeltida grunden och murarna som sträcker sig tio meter upp skapade Gustaf Adam Banér på 1640-talet dagens hus. Banér byggde på byggnaden med en våning, skapade den nuvarande fasaden inredde huset. Stucktaken är kvar från hans tid, då huset var känt som Banérska palatset. Troligen var det han som lät riva halva huset och dra en gata mellan Riddarholmskyrkan och det gamla klostret. År 1669 inköptes det av Gustaf Kurck vars släkt ägde huset till 1689, därav namnet Kurckska palatset. Husets nyare historia Klosterlängan ägdes på 1640-talet av riksstallmästaren Gustaf Adam Banér. På 1730-talet beboddes huset av Hedvig Taube, kung Fredrik I:s mätress. Kungen själv bodde i det närbelägna Wrangelska palatset tillsammans med drottning Ulrika Eleonora i väntan på att återuppbyggnaden av Stockholms slott efter slottsbranden 1697 skulle slutföras. Som en gåva av kungen fick också Hedvig Taube ett annat palats på Riddarholmen, Hessensteinska palatset. Hessensteinska palatset ärvdes av Fredrik Vilhelm von Hessenstein, utomäktenskaplig son till Taube och Fredrik I. Senare blev Östra Gymnasiehuset bostad för kyrkoherden i Riddarholmens församling som existerade till 1807. Trivialskolan huserade här 1814–1821, då Stockholms gymnasium flyttade in och byggnaden fick sitt nuvarande namn. Åren 1846-54 byggdes båda husen om för gymnasiet efter ritningar av arkitekt Johan Fredrik Åbom. Wallinska flickskolan huserade i huset 1888–1907. Dagens hyresgäst är Svea hovrätt. Se även Västra Gymnasiehuset Hedvig Taube Hessensteinska palatset Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Östra Gymnasiehuset.
Östra Göransåsen

Östra Göransåsen är ett naturreservat om 66 hektar som bildades 2008. Reservatet, som ligger i Ånge kommun, består av naturskog med såväl barrträd som lövträd. I södra delen av reservatet ligger myren Stormyran. I likhet med det närbelägna reservatet Västra Göransåsen har området fått sitt namn från den fäbod som under 1700-talet beboddes av Göran Hindriksson-Sjöberg med familj. Källor Östra Göransåsen Länsstyrelsen Västernorrland
Östra Hamngatan

A Östra Hamngatan - literalmente Rua Oriental do Porto - é uma rua do centro histórico da cidade de Gotemburgo, na Suécia. Tem 330 m de extensão, começando na doca de Lilla Bommen e terminando na praça Kungsportsplatsen. É uma rua central, com movimento, restaurantes, cafés e lojas. Até à decada de 1930, a Östra Hamngatan tinha um canal no meio, em cuja entrada havia uma barreira defensiva chamada Lilla Bommen. O canal foi encerrado e cheio de terra, passando a ser uma rua, onde foi construída mais tarde uma linha de elétrico (spårvagn na SUÉCIA; elétrico em PORTUGAL e bonde no BRASIL). Locais importantes na Östra Hamngatan Restaurantes: O'Learys Cafés: Condeco, Waynes Coffee Lojas: Lagerhaus, Jedviks, Panduro Hobby Bancos: Danske Bank, Handelsbanken Pubs: The Dubliner Referências Ligações externas Eniro.se - Östra Hamngatan Google Maps – Östra Hmngatan