NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Spångholmsdammen

Spångholmsdammen är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Hamrångeåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,154 kvadratkilometer och ligger 42,9 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Hamrångeån. Delavrinningsområde Spångholmsdammen ingår i det delavrinningsområde (675956-156555) som SMHI kallar för Utloppet av Spångholmsdammen. Medelhöjden är 47 meter över havet och ytan är 1,07 kvadratkilometer. Räknas de 67 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 378,22 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Hamrångeån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (86 procent). Avrinningsområdet har 0,15 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 14,3 procent. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Spångholmsdammen på VISS
Stavtärnan

Stavtärnan är en sjö i Gävle kommun och Sandvikens kommun i Gästrikland och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0738 kvadratkilometer och ligger 72 meter över havet. Stavtärnan ligger i Lomsmuren Natura 2000-område. Delavrinningsområde Stavtärnan ingår i det delavrinningsområde (669653-156597) som SMHI kallar för Mynnar i Bramsöfjärden. Medelhöjden är 66 meter över havet och ytan är 35,46 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 55 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (53 procent), jordbruk (21 procent) och sankmarker (15 procent). Avrinningsområdet har 0,26 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0,7 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 1,02 kvadratkilometer eller 3 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Stavtärnan på VISS
Stensjön (Hamrånge socken, Gästrikland)

Stensjön är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Hamrångeåns huvudavrinningsområde. Sjön är 1,8 meter djup, har en yta på 0,574 kvadratkilometer och befinner sig 56 meter över havet. Delavrinningsområde Stensjön ingår i det delavrinningsområde (676594-156448) som SMHI kallar för Utloppet av Stensjön. Medelhöjden är 59 meter över havet och ytan är 2,97 kvadratkilometer. Räknas de 3 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 6,45 kvadratkilometer. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 24 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (65 procent). Avrinningsområdet har 0,54 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 18,2 procent. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Stensjön på VISS
Storpussen

Storpussen är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Hamrångeån-Testeboåns kustområde. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Storsjön (Hedesunda socken, Gästrikland)

Storsjön är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,665 kvadratkilometer och ligger 63 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Getbroån. Delavrinningsområde Storsjön ingår i det delavrinningsområde (670101-156052) som SMHI kallar för Mynnar i Ålboån. Medelhöjden är 65 meter över havet och ytan är 21,21 kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 50,63 kvadratkilometer. Getbroån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 72 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (63 procent) och sankmarker (23 procent). Avrinningsområdet har 1,01 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 4,7 procent. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Storsjön på VISS
Svarttjärnen (Hamrånge socken, Gästrikland, 675335-156257)

Svarttjärnen är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Hamrångeåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Sörsjön, Gästrikland

Sörsjön är en sjö i Gävle kommun och Ockelbo kommun i Gästrikland och ingår i Hamrångeån-Testeboåns kustområde. Sjön har en area på 0,0964 kvadratkilometer och ligger 76 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Björkeån (Dammån). Delavrinningsområde Sörsjön ingår i det delavrinningsområde (674333-156316) som SMHI kallar för Ovan 674288-156622. Medelhöjden är 75 meter över havet och ytan är 13,38 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde Björkeån (Dammån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (89 procent). Avrinningsområdet har 0,16 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,2 procent. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Sörsjön på VISS
Tickseltärnan

Tickseltärnan är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Gavleåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0613 kvadratkilometer och ligger 63,9 meter över havet. Tickseltärnan ligger i Myrar öster om Öjaren Natura 2000-område. Sjön avvattnas av vattendraget Bäckebrobäcken. Delavrinningsområde Tickseltärnan ingår i det delavrinningsområde (673352-156258) som SMHI kallar för Utloppet av Tickseltärnan. Medelhöjden är 71 meter över havet och ytan är 3,45 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Bäckebrobäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 18 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (66 procent) och sankmarker (21 procent). Avrinningsområdet har 0,06 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,1 procent. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Torkholmssjön

Torkholmssjön är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Gavleåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,15 kvadratkilometer och ligger 66 meter över havet. Delavrinningsområde Torkholmssjön ingår i det delavrinningsområde (671554-156665) som SMHI kallar för Mynnar i Valsjön. Medelhöjden är 75 meter över havet och ytan är 9,98 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 21 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (63 procent) och sankmarker (30 procent). Avrinningsområdet har 0,15 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,5 procent. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Torkholmssjön på VISS
Torrhedstjärnen

Torrhedstjärnen är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Hamrångeåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Trolltärnan

Trolltärnan är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Gavleåns huvudavrinningsområde. Trolltärnan ligger i Lomsmuren Natura 2000-område. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Trutmar

Trutmar är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Hamrångeån-Testeboåns kustområde. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Utmilasjön

Utmilasjön är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Hamrångeån-Testeboåns kustområde. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Väster-Norrmarksjön

Väster-Norrmarksjön är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Hamrångeån-Testeboåns kustområde. Sjön har en area på 0,145 kvadratkilometer och ligger 33 meter över havet. Delavrinningsområde Väster-Norrmarksjön ingår i det delavrinningsområde (674464-157014) som SMHI kallar för Mynnar i Öster-Norrmarksjön. Medelhöjden är 41 meter över havet och ytan är 5,39 kvadratkilometer. Räknas de 4 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 23,05 kvadratkilometer. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 10 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (92 procent). Avrinningsområdet har 0,15 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,7 procent. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Väster-Norrmarksjön på VISS
Ångertjärnen, Gästrikland

Ångertjärnen är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Hamrångeån-Testeboåns kustområde. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Ölbosjön (norra)

Ölbosjön (norra) är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,349 kvadratkilometer och ligger 61,2 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Ölboån. Delavrinningsområde Ölbosjön (norra) ingår i det delavrinningsområde (670443-156828) som SMHI kallar för Utloppet av Ölbosjön (Norra). Medelhöjden är 69 meter över havet och ytan är 3,93 kvadratkilometer. Räknas de 4 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 30,9 kvadratkilometer. Ölboån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 62 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (83 procent). Avrinningsområdet har 0,34 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 8,7 procent. Se även Ölbosjön (södra) Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Ölbosjön (norra) på VISS
Örntjärnen, Gästrikland

Örntjärnen är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Hamrångeåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,053 kvadratkilometer och ligger 69 meter över havet. Delavrinningsområde Örntjärnen ingår i det delavrinningsområde (675206-156327) som SMHI kallar för Mynnar i Lillån. Medelhöjden är 75 meter över havet och ytan är 4,18 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 14 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (77 procent) och sankmarker (20 procent). Avrinningsområdet har 0,05 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,3 procent. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Örntjärnen på VISS
Öster-Norrmarksjön

Öster-Norrmarksjön är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Hamrångeån-Testeboåns kustområde. Sjön har en area på 0,231 kvadratkilometer och ligger 33 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Trödjeån (Norrmarkbäcken). Delavrinningsområde Öster-Norrmarksjön ingår i det delavrinningsområde (674504-157183) som SMHI kallar för Utloppet av Öster-Norrmarksjön. Medelhöjden är 35 meter över havet och ytan är 0,85 kvadratkilometer. Räknas de 8 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 41,24 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Trödjeån (Norrmarkbäcken) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (70 procent). Avrinningsområdet har 0,23 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 26,9 procent. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Öster-Norrmarksjön på VISS
Östramaren

Östramaren är en sjö i Gävle kommun i Gästrikland och ingår i Hamrångeån-Testeboåns kustområde. Se även Lista över insjöar i Gävle kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Kloster Kronobäck

Das nur noch als Ruine erhaltene Kloster Kronobäck lag in der schwedischen Gemeinde Mönsterås in der Provinz Kalmar län. Erstmals erwähnt wird es als Hospital für Leprakranke im Jahre 1292. Bei einem Treffen in Södertälje im Jahre 1479 beschlossen Sten Sture und der Reichsrat, das Hospital in ein Mönchskloster des Johanniterordens umzuwandeln. In einem auf den 26. Juli 1480 datierten Brief werden dem Kloster sämtliche Privilegien und sämtliches Eigentum des Hospitals zugestanden, jedoch seien die Einwohner der umliegenden Harde zu pflegen und medizinisch zu betreuen. König Gustav Wasa zog im Jahr 1529 sämtliches Eigentum des Klosters ein und löste es anschließend auf. Der Hospitalbereich sollte jedoch weiter existieren. Das Kloster zerfiel mit der Zeit. Erst in den 1940er Jahren wurden die Ruinen ausgegraben und sind heute zu besichtigen. Literatur Martin Berntson: Klostren och reformationen. Upplösningen av kloster och konvent i Sverige 1523–1596. Norma, Skellefteå 2003, ISBN 91-7217-060-3. Weblinks
Kronobäck

Kronobäck (även Johanniterklostret) var ett hospital, härbärge och kloster i nuvarande Mönsterås kommun i Småland. Kronobäck var under medeltiden ett hospital för spetälska. Hospitalet Norrabygd (”cum hospitali Nørrobygd”) omtalas redan 1292 och kallades senare Oknabäcks hospital men omdanades 1479 till ett munkkloster under Johanniterorden och bytte då namn till Kronobäck. Klostret övertog hospitalets byggnader och privilegier samt förpliktelserna att vårda sjuka människor. Klosterkyrkan i Kronobäck var den största hospitalkyrkan som någonsin[källa behövs] uppförts i Sverige. I samband med Gustav Vasas reduktion blev klosterdelen nedlagd och tömd på sina tillgångar och fungerade från 1529 endast som hospital. På 1940-talet grävdes klosterruinen ut och varje år i juli hålls en medeltidsdag i ruinen med medeltidsmarknad och krönikespel. Det finns även en förening bildad kring klostret där medlemmarna bland annat har varit med på utgrävningar i och runt kyrkan, ett samarbete mellan Mönsterås kommun och Kalmar läns museum. Se även Johanniterklostret i Eskilstuna Källor Externa länkar Mönsterås Kommuns hemsida kring projektet Mönsterås 30:1, Riksantikvarieämbetet.
Vindelfjällen

Vindelfjällen er et bjergområde i Sorsele og Storumans kommuner i Lappland, mellem Vindelälvens og Umeälvens dale. En stor del af området omfattes af Vindelfjällens naturreservat, som med et areal på 550.000 hektar er Sveriges største naturreservat. Området kan inddeles i et antal mindre samt tre større mere eller mindre sammenhængende bjergmassiver: Artfjället (lulesamiska Aartege) vest for Umeälven, Norra Storfjället øst for samme elv samt Ammarfjället (Skeäbllie) vest for Vindelälven. Alle disse tre massiver ligger i naturreservatet. Norra Storfjället gennemkrydses af vandreruten Kungsleden mellem Ammarnäs og Hemavan samt et antal mindre sommer- og vinterruter, men i de to øvrige massiver er der ingen markerede ruter. Eksterne kilder og henvisninger Vindelfjällens naturreservat (officielt websted)
Vindelfjällen

Vindelfjällen ist das größte schwedische Naturreservat und liegt im Nordwesten der Provinz Västerbottens län in Schwedisch-Lappland oder Sápmi, wie die indigenen Samen ihr angestammtes Siedlungsgebiet nennen. Mit 560.000 Hektar nahezu unberührter Wildnis bedeckt es eine etwa doppelt so große Fläche wie das Saarland und ist damit zudem das größte von der IUCN anerkannte Wildnisschutzgebiet Europas (2023). Mit dem Nationalparkplan der schwedische Naturschutzbehörde von 2008 wurde das Gebiet als zukünftiger Nationalpark vorgeschlagen. Die Ost-West-Ausdehnung beträgt wie die Nord-Süd-Ausdehnung etwa 80 km. Nach der Unterschutzstellung 1974 wurde es im Jahre 1988 auf seine heutige Größe erweitert. Die Höhe des Gebiets reicht von 500 m ö.h. in den Tälern bis zu den 1768 m ö.h. des höchsten Gipfels im Reservat, dem Norra Sytertoppen. Der Oberlauf des Vindelälven durchfließt das Gebiet. Natur Baumloses Fjäll (Bergtundra) und Moore, Fjällbirken- und boreale Fichtenwälder sowie Seen und einige kleinere Gletscher prägen die Landschaft, in der neben den Rentierherden der Samen, Elchen und Moorschneehühnern auch Braunbären und Vielfraße vorkommen. Das Symboltier des Naturreservats, der Polarfuchs (Alopex lagopus), ist trotz intensiver Schutzbemühungen weiterhin gefährdet und kommt nur selten vor. Dies gilt ebenso für den Nordluchs. Die vom Aussterben bedrohte Zwerggans (Anser erythropus) wird regelmäßig an den Seen des Reservats gesichtet. Der früher hier heimische Wolf kommt nicht mehr im Reservat vor. Nutzung Das Gebiet des heutigen Vindelfjällen war schon früh von Menschen besiedelt. So wurden am See Tärnasjö u. a. Pfeilspitzen gefunden, die auf das Jahr 8000 v. Chr. datiert wurden. Heute befinden sich drei Sámigemeinden im Naturreservat. Sie nutzen das Land als Weidegrund für ihre Rentiere. Tourismus Der Weitwanderweg Kungsleden, entlang dem einige Übernachtungshütten liegen, durchquert auf 78 km das Gebiet und führt von Hemavan nach Ammarnäs. Weitere regionale Wanderwege ermöglichen den Zugang zum Schutzgebiet auf insgesamt 500 km. Das freie Campen ist ebenso wie das Entzünden von Feuern bei Beachtung der Vorsichtsmaßnahmen im Rahmen des schwedischen Jedermannsrecht erlaubt. Ausgangspunkte für Exkursionen sind die Orte Hemavan, Tärnaby sowie Ammarnäs. In Ammarnäs und in Hemavan befindet sich auch ein Naturum, in dem die Besucher eine Ausstellung über das Naturreservat besuchen können. Literatur Nature Reserves in Västerbotten, Vindelfjällen. Infofaltblatt der Schwedischen Umweltschutzbehörde. Weblinks Vindelfjällen in der World Database on Protected Areas (englisch) Offizieller Webauftritt des Naturreservats (schwedisch, englisch) Einzelnachweise
Vindelfjällen

Vindelfjällen is een bergmassief in de Zweedse provincie Västerbottens län en het landschap Lapland. Het valt binnen de gemeentes Sorsele en Storuman. Het grootste deel van het gebied maakt deel uit van het natuurreservaat Vindelfjällen, dat 550 000 hectare beslaat. Daarmee is het het grootste beschermde natuurgebied van Zweden en een van de grootste van Europa. Flora en fauna Het gebied is van groot belang voor de bescherming van de poolvos in Scandinavië. Van de naar schatting 50 volwassen Zweedse poolvossen leven er 10 in Vindelfjällen. Daarom is er een project opgezet om de overlevingskansen van deze ernstig bedreigde diersoort te verbeteren. Andere diersoorten die in het reservaat voorkomen zijn de bruine beer, veelvraat, lynx, giervalk, steenarend, dwerggans en de laplanduil. Bepaalde delen van het gebied zijn tijdens het broedseizoen afgesloten om kwetsbare broedvogels te beschermen. De flora in het gebied wijkt weinig af van de andere berggebieden in Norrland. De uitzondering wordt gevormd door de delen waar de ondergrond uit kalksteen bestaat. Hier zijn diverse zeldzame plantensoorten te vinden, zoals Rhododendron lapponicum, Saxifraga cotyledon, vlammend kartelblad (Pedicularis flammea), Braya linearis en Draba cacuminum. In het gebied liggen ook twee van de drie bekende locaties van een uiterst zeldzame orchidee, Gymnadenia runei. Toekomstig nationaal park Eind 2008 is bekend geworden dat het natuurresrvaat op zal gaan in een nieuw op te richten nationaal park, dit zal na 2013 gebeuren. Dat het niet eerder gebeurt, komt doordat er lokaal vrij veel verzet is tegen de vorming van het nationaal park. Zo zijn er mensen die denken dat het wintersporttoerisme in de regio er schade van zal ondervinden. Anderen zien het niet zitten dat de mogelijkheden tot vissen en jagen beperkt zullen worden. Toegang De E12 doorsnijdt het gebied en zorgt voor een goede bereikbaarheid, het meer oostelijk gelegen bergdorpje Ammarnäs kan ook als uitvalsbasis dienen. Men kan van daaruit Kungsleden bewandelen, dat door het massief loopt. Maar er zijn ook vele andere gemarkeerde en ongemarkeerde paden beschikbaar. Rivieren In het noorden van het gebied ontspringt de Vindelälven, het is een van de vier grote rivieren in Zweden die tot 'nationale rivier' zijn verklaard en waar geen dammen in mogen worden gebouwd. De andere nationale rivieren zijn de Torne älv, de Pite älv en de Kalixälven. Verder ontspringt ook de Ume älv in Vindelfjällen, maar dan in het westelijke deel van het massief.
Виндельфьеллен

Виндельфьеллен (швед. Vindelfjällen) — природоохранная зона на северо-западе Швеции, в коммуне Стуруман лена Вестерботтен. Заповедник был основан в 1974 году для охраны уникальных горных ландшафтов известнякового плато с озёрами, реками и холмами. Площадь природоохранной зоны составляет 560 тыс. га. На территории заповедника господствуют еловые, берёзовые и смешанные леса северо-таёжного типа. Типичные представители фауны: лось, белка, волк, лисица, куньи, а также северный олень. Примечания Источники Виндельфьеллен // Словарь современных географических названий / Рус. геогр. о-во. Моск. центр; Под общ. ред. акад. В. М. Котлякова. Институт географии РАН. — Екатеринбург: У-Фактория, 2006.. Заповедник «Виндельфьеллен» . Архивировано из оригинала 13 мая 2012 года..
Vindelfjällen

Vindelfjällen är ett fjällområde i Sorsele och Storumans kommuner i Lappland, mellan Vindelälvens och Umeälvens dalgångar. Vindelfjällen ingår i Västerbottensfjällen. En stor del av området omfattas av Vindelfjällens naturreservat, som med en yta på 550 000 hektar är Sveriges största naturreservat. Området kan delas in i ett flertal mindre samt tre större mer eller mindre sammanhängande massiv: Artfjället (lulesamiska Aartege) väster om Umeälven, Norra Storfjället öster om samma älv samt Ammarfjället (Skeäbllie) väster om Vindelälven. Alla dessa tre massiv ligger i naturreservatet. Norra Storfjället genomkorsas av Kungsleden mellan Ammarnäs och Hemavan samt ett antal mindre sommar- och vinterleder, men i de två övriga massiven finns inga markerade leder. Se även Anita Gimvalls kåta Referenser Länsstyrelsen Västerbotten om reservatet Externa länkar Vindelfjällens naturreservat (officiell webbplats) Wikimedia Commons har media som rör Vindelfjällen.