NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Nääs ekhagar

Nääs ekhagar är ett naturreservat i Skallsjö socken i Lerums kommun i Västergötland. Reservatet är skyddat sedan 2002 och omfattar 164 hektar. Det ligger strax öster om Floda vid sjön Sävelången och ingår i en större lövskogstrakt. De gamla grova ekarna kopplas till en speciell fauna. Den nordöstra delen av reservatet består av en udde i sjön Sävelången och domineras av Nääs slott som är omgärdat av öppna åkermarker, beteshagar och lövskogar. Väster om slottet ligger August Abrahamsons slöjdseminarium. Denna byggnad tillsammans med slottsbebyggelsen och den engelska parkanläggningen förklarades som byggnadsminne 1991. Naturreservat förvaltas av August Abrahamssons stiftelse. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Bildgalleri Referenser Källor Nääs ekhagar, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Nöttja bokskog

Nöttja bokskog är ett naturreservat i Ljungby kommun i Kronobergs län. Reservatet är 5 hektar stort och beläget sydost om Torpa. Nöttja bokskog blev 1960 ett domänreservat men ombildades 1996 till naturreservat. Ädellövskogen domineras av bok men där finns även ek, lönn och asp. I reservatet finns en del döda träd. Odlingsrösen och konturerna av små åkrar vittnar om att delar av området varit brukat. I området kan man finna lavar som lunglav och havstulpanlav. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Nöttja bokskog Noter
Nöttja urskog

Nöttja urskog är ett naturreservat i Ljungby kommun i Kronobergs län. Reservatet är 5 hektar stort och beläget sydost om Torpa. Från början var det ett domänreservat som avsattes 1960. Det omvandlades till naturreservat 1996. Området består av gammal barrblandskog där de äldsta träden är uppemot 300 år. Därför finns det gott om lågor och högstubbar. Reservatet sluttar brant och är rikt på block. Orkidén knärot förekommer i naturreservatet. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Nöttja urskog
Nöttja ryaskog

Nöttja ryaskog är ett naturreservat i Ljungby kommun i Kronobergs län. Reservatet är 2,1 hektar stort och är beläget mellan Torpa och Nöttja. Det avsattes redan 1956 som domänreservat och ombildades 1996 till naturreservat. Området består till stor del av barrblandskog uppkommen på tidigare brända ljungbetesmarker. Sådana marker har tidigare kallats ryatallskog. Denna skogstyp var tidigare vanlig i området. Skogen är cirka 110 år. Åldern på träden är varierande och det finns även enstaka döda träd. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Nöttja ryaskog
Odensalakärrets naturreservat

Odensalakärrets naturreservat är ett av tre naturreservat som ligger inom Östersunds stadsgränser. Inom området finns det en kalktuffbildande källa. Den kalkhaltiga marken gör att orkidéer frodas. Reservatet är klassat som ett extremrikkärr p.g.a. den artrika växtligheten som uppkommer i den mineralhaltiga marken. Växter Inom reservatet finns: Purpurknipprot (Epipactis atrorubens) Purpurknipprot är en ört i familjen orkidéer. Påminner närmast om släktingen skogsknipprot och skiljs enklast från denna genom sina mindre helt purpurfärgade blommor. Blomman avger en doft som påminner om vanilj, därav det äldre svenska namnet vaniljknipprot. Flugblomster (Ophrys insectifera) Blomman har en form som liknar en fluga och även en doft som liknar den hos en insektshona, så mycket att riktiga flugor försöker para sig med den. På det sättet blir blomman pollinerad. Brudsporre (Gymnadenia conopsea) Brudsporre är en orkidé vars blomdoft påminner om klöver eller nejlikor. Blommans läpp är tredelad och sporren är lång. På ömse sidor om sporrens mynning finns de stora, svagt rosenfärgade märkesytorna, och ovanför dem en stor ståndare med ett litet äggformigt ståndarrudiment på vardera sidan. :Kronbladen är rödvioletta. I den täta blomställningen finns mellan 20 och 80 blommor. Bladen är lansettlika och smala. Lapptåg (Juncus triglumis) Lapptåg är en späd lågväxande art. Den kan bli upp till 2 decimeter hör, växer i små tuvor. Stråna står upprätt, bladen är få och korta och är trådsmala. Blommorna sitter oftast ihop tre stycken i toppen av stjälken. Blomhuvudet är omgivet av två stödblad vilka ej sticker fram ovanför blommorna. Bildgalleri Källor Länsstyrelsens sida om Odensalakärrets naturreservat
Olsmossen

Olsmossen är ett naturreservat i Säffle kommun i Värmland. Naturreservatet avsattes 2009 och är 201 hektar stort. Det ligger 10 km väster om Säffle tätort och gränsar till naturreservatet Brurmossens naturreservat i Västra Götaland. Tillsammans utgör de 465 hektar mossmark. Genom myrområdet går flacka hällmarksryggar där det växer tall. I svackor växer gran och i våtare partier sumpskog. Myrkomplexet är ett kärnområde för skogsfågel och hemvist för den skyddsvärda raggbocken. I detta reservatet ingår, förutom Olsmossen, även Brurmossen och Ekhultsmossen. Källor naturreservatet Olsmossen länsstyrelsen i Värmlands län
Olsviken

Olsviken är en sjö i Avesta kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,324 kvadratkilometer och ligger 68 meter över havet. Delavrinningsområde Olsviken ingår i det delavrinningsområde (666782-152529) som SMHI kallar för Ovan VDRID = Jularboån i Dalälvens vattendragsyta. Medelhöjden är 78 meter över havet och ytan är 13,27 kvadratkilometer. Räknas de 2549 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 26 483,31 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Dalälven (Österdalälven) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (32 procent), öppen mark (12 procent) och jordbruk (33 procent). Avrinningsområdet har 1,41 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 10,6 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 1,23 kvadratkilometer eller 9 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Avesta kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Olsviken på VISS
Oxhults naturreservat

Oxhults naturreservat är ett naturreservat i Hishults socken i Laholms kommun i Halland. Det är beläget cirka 4 km väster om Hishult nära byn Oxhult. Under 2009 fastslog Länsstyrelsen att ett område på cirka 15 hektar av ädellövskog ska skyddas väster om Oxhult. Det nya naturreservatet har ett rikt naturvärde och är unikt med sina gamla urbokskogar. Här finns en rad olika rödlistade arter, däribland ädellav, violettgrå porlav och brödmärgsticka. Källor Oxhult, Länsstyrelsen i Hallands län
Park-Bio

Park-Bio (Örby Folkets hus) var en biograf vid Götalandsvägen 181 i stadsdelen Örby slott i Stockholms kommun. Byggnaden invigdes 1928 och biografverksamheten upphörde 1968. Lokalerna inrymmer numera olika samlingssalar och grupprum. Historik När stadsdelen Örby slott började anläggas i slutet av 1920-talet lät Byggnadsföreningen Älvsjö med omnejd uppföra en byggnad med biograf- och folkets hus-verksamhet vid Götalandsvägen 181. Bygget påbörjades 1927 efter ritningar av arkitekterna Eskil Sundahl och Dag Ribbing på KFAI. Huset gestaltades i tjugotalsklassicismens stilriktning med en hög, perlarprydd entré-portal i gaveln mot gatan. Stilen är ovanlig eftersom Sundahl, chefsarkitekt på KFAI, blev mera känd för sin funkisarkitektur. Park-Bion representerar således en övergångsfas i Sundahls och Ribbings verksamhet (jämför Fullersta bio som uppfördes 1932-1933 i Huddinge kommun). Örby Folkets hus inrymde utöver biograf även en livsmedelsbutik som drevs av Konsum, men lades ner 1970. Biografen, som fungerade även som samlingssal, hade 256 platser. Filmvisningar skedde till en början tre gånger per vecka och senare veckans alla dagar. Verksamheten lades ner den 26 maj 1968. Biografens namn ”Park” lyser fortfarande över entrén och påminner om den tidigare verksamheten. Källor Berglund, Kurt (1993). Stockholms alla biografer: ett stycke Stockholmshistoria från 90-tal till 90-tal. Stockholm: Svenska Turistföreningen. Libris 7611737. ISBN 91-7156-113-7 , s. 289 Göran Söderström (redaktör) (2002-2003). Stockholm utanför tullarna - 97 stadsdelar i yttersta-den. Stockholmia förlag. ISBN 91-7031-132-3 , s. 269 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Park-Bio. Park – Folkets hus, officiell webbplats.
Pelleberget

Pelleberget är ett naturreservat i Bjurholms kommun som omfattar Pellebergets sydsluttning. Området består av gammal brandpräglad tallskog från en skogsbrand som daterats till 1849. Reservatet ligger strax norr om den lilla byn Stennäs och 35 kilometer västsydväst om Bjurholm. Etymologi Pelleberget ligger i det område där skogrenskötsel bedrevs ända in på 1870-talet. ”Pelle” kommer från samiskans "biele", som betyder sida. I svensk översättning skulle berget ha fått namnet ”Sidberget”. Mullberget som också ligger inom reservatet har tidigare hettat Löfkullberget. Det kommer från umesamiskans ”luövesasieh” som betyder ”löskullbergen”. Den beskrivningen stämmer överens med de kullar som finns i reservatets östra del. Referenser
Prosteköp naturreservat

Prosteköp är ett naturreservat i Ljungby kommun i Kronobergs län. Reservatet är 22 hektar stort och består av naturskog och våtmark. Det bildades 2002 och ligger 3 kilometer väster om Lidhult vid Transjöns östra strand. Inom området finns värdefulla bitotper och arter. Där finns blöta kärr och skogklädda moränkullar. Skogen domineras av tall. Flera branter finns ner mot sjön. Området är svårtillgängligt. Av alla arter som finns kan praktfläta, vågig sidenmossa (Plagiothecium undulatum), gammelgranslav och blåmossa nämnas. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Prosteköp
Prästeboda

Prästeboda är ett naturreservat i Tutaryds socken i Ljungby kommun i Kronobergs län. Reservatet omfattar 78 hektar naturbetesmark, slåttermark, ädellövskog, blandlövskog och betad strandzon. Det är skyddat sedan 1970. Prästeboda är en gammal gård som haft hagmarker och slåtterängar. Gården brukades fram till 1975 och ägarna ville att gården skulle bevaras som en gammal kulturgård. Därför donerades fastigheten till Svenska Alliansmissionen och lät en del av markerna få naturreservatets skydd. Själva gårdsmiljön är ålderdomlig med mangårdsbyggnad från 1700-talet. Där finns stenmurar, odlingsrösen, diken och gamla husgrunder men även alsumpskog partier av ädellövskog. Inom de varierade miljöerna finns ett rikt fågelliv med arter som kattuggla, sparvuggla, mindre hackspett, bivråk och rödstjärt. Mot norr gränsar reservatet till Storesjö. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Prästeboda
Prästängen

Prästängen är ett naturreservat i Ängelholms kommun i Skåne län. Beskrivning Reservatet är skyddat sedan 1967 och omfattar cirka 3,25 hektar. Det är beläget 700 meter väster om Tåstarps kyrka. På våren dominerar ett hav av vitsippor. Här finns stora greniga ekar som är upp emot 150 år gamla. Tidigare har man funnit smörboll, grönvit nattviol, skogsknipprot och stor bockrot. Området kan även ses som en träddunge på Ängelholmsslätten. Under 1700-talet var merparten av området ängsmark som tillhörde Tåstarps by. Under 1900-talets första hälft betades området men fick senare växa igen. Bildgalleri Referenser om reservatet på Länsstyrelsen Skåne Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Prästängen.
Påvadalens naturreservat

Påvadalen är ett naturreservat i Alfshögs socken i Falkenbergs kommun i Halland. Strax sydväst om Vessigebro är detta reservat beläget, alldeles söder om Alfshögs kyrka och Katrinebergs folkhögskola. Området utgörs av en lövskogsklädd bäckravin som ringlar sig ned till ån Ätran. Omkring ravinen finns jordbruksbygd. Reservatet är skyddat sedan 2008 och omfattar 18 hektar. Här i den fuktiga miljön trivs mossor och lavar. Här finns på vår och sommar en blomsterprakt av vitsippor, svalört, majsmörblomma och vårlök. Lövträden hassel och klibbal dominerar tillsammans med alm, ask och hägg. Av alla fåglar i området kan forsärla och kungsfiskare nämnas. I bäcken finns nejonöga och möjligen även havsvandrande öring och atlantlax. Källa Påvadalen, Länsstyrelsen i Hallands län
Ramhultafallet

Ramhultafallet är ett naturreservat nordost om Ramhulta vid sjön Lygnerns nordvästra strand i Marks kommun i Västra Götalands län. Reservatet är skyddat sedan 1997 och omfattar 26 hektar. Det är beläget vid sjön Lygnerns nordvästra strand. Det är ett skogsreservat som domineras av ek. Det finns även asp och gammal tall. Vid Lygnerns strand växer klibbal. Inom reservatet växer blåsippor, vitsippor och gullpudra. Ovanliga arter som finns inom området är mussellav, ekskinn, trollsmultron och västkustros. Stora områden domineras av blåbärsris med inslag av kruståtel och ängskovall. På några ställen förekommer stenmåra. Marken är starkt kuperad med tvärbranta stup och sluttningar ned mot Lygnern. I den norra delen finns en gammal inäga med vidkroniga ekar. Största sevärdheten är Ramhultafallet, som kastar sig nerför branterna och ut i sjön Lygnern. Fallen är en del av Ramnån. I naturreservatet finns även fornlämningar i form av två stensättningar. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Naturreservatet förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Ramhultafallet, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ramhultafallet.﻿
Ramseröds naturreservat

Ramseröd är ett naturreservat i Bäve socken i Uddevalla kommun i Bohuslän. Reservatet är beläget några kilometer öster om Uddevalla och är 35 hektar stort. Det avsattes 1990 och består av en sprickdal. Flera skaljordsbankar finns i området. Detta har satt sin prägel på områdets flora av kalkkrävande växter. Där växer trolldruva, vätteros, springkorn, ormbär, blåsippa och gullpudra. Ormbunken strutbräken växer i en bäckravin i öster. Referenser Källor Ramseröd, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter Externa länkar Uddevalla Natur- och kulturguide
Länsresidenset i Karlstad

Länsresidenset i Karlstad är en byggnad på Residenstorget i Karlstad, som inrymmer bostads- och representationslokaler för landshövdingen i Värmlands län. Byggnaden förvaltas av Statens fastighetsverk . Residenset är statligt byggnadsminne sedan den 31 maj 2018. Historik Fastigheten uppfördes 1869–1871 efter ritningar av Johan Fredrik Åbom efter det att det tidigare residenset brunnit ned vid stadsbranden 1865. I början av 1920-talet genomfördes en om- och tillbyggnad, varvid en tredje våning tillfördes enligt Bror Almqvists ritningar. Den senaste renoveringen genomfördes år 1992. Länsresidenset i Karlstad är en typisk exponent för den typ av offentliga byggnader, som uppfördes under 1800-talets andra hälft. Byggnaden visar på hur denna kategori av byggnader gjordes efter likartade ritningar i syfte att skapa byggnader av monumental karaktär. Residensbyggnaden utgör tillsammans med gården framför och den omgärdande muren en skyddsvärd helhet. Källor Karta, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 5 februari 2021. Lagskydd, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 5 februari 2021. Motivering, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 5 februari 2021. Residenset i Karlstad, SFV. Läst 5 februari 2021. Noter Vidare läsning Nilsson, Staffan (2000). Svenska residens (1. uppl.). Stockholm: Svensk byggtjänst. sid. 164-175. Libris 8373948. ISBN 91-7332-927-4 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Länsresidenset i Karlstad.
Residenset i Luleå

Residenset är en byggnad vid Residensgatan i Luleå, som inrymmer bostads- och representationslokaler för landshövdingen i Norrbottens län. Byggnaden förvaltas av Statens fastighetsverk och är byggnadsminne sedan 1935. Historia Fastigheten uppfördes 1852 och är Sveriges enda länsresidens byggt i trä. Den ritades av arkitekten Ludwig Hawerman, är uppförd i två våningar i liggande timmer. En ombyggnad 1922 förändrade den ursprungliga fasaden. Den senaste restaureringen ägde rum i slutet av 1900-talet. Referenser Nilsson, Staffan (2000). Svenska residens (1. uppl.). Stockholm: Svensk byggtjänst. sid. 246-254. Libris 8373948. ISBN 91-7332-927-4 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Residenset i Luleå.﻿
Residenset i Östersund

Residenset är en residensbyggnad på Köpmangatan 22 i Östersund som inrymmer bostads- och representationslokaler för landshövdingen i Jämtlands län. Byggnaden förvaltas av Statens fastighetsverk och är byggnadsminne sedan 1974. Historia Fastigheten uppfördes 1846–1848 efter ritningar av arkitekten Johan Adolf Hawerman, och är nu det äldsta stenhuset i Östersund. Utbyggnader har skett genom att två fristående flyglar tillkom 1901, och huvudbyggnaden utökades 1910. 1930–1931 utökades fastigheten ytterligare, och byggdes samman med flyglarna. Arkitekt för dessa arbeten var Gustav Holmdahl. Referenser Noter Vidare läsning Nilsson, Staffan (2000). Svenska residens (1. uppl.). Stockholm: Svensk byggtjänst. sid. 228-235. Libris 8373948. ISBN 91-7332-927-4 Externa länkar "Residenset i Östersund" Rapport 2012:44 från Jämtlands läns museum "Rundtur med landshövding Britt Bohlin i Länsresidenset" P4 Jämtland 2013-06-19
Risbohults naturreservat

Risbohult är ett naturreservat i Härryda socken i Härryda kommun i Västergötland. Naturreservatet bildades 2002 och omfattar 70 hektar. Det är beläget mellan Härryda och Hindås. Området omfattar sumpskogspartier som på en del håll har miljöer med rikkärrskaraktär. I Mölndalsån kan man finna flodpärlmussla, öring och elritsa. Längs ån finns strömstare och forsärla. Inom området finns skuggmossa, dunmossa, kattfotslav och hållav. Kvarnberget är en del av naturreservatet. Det är en djup kanjon med branta bergsväggar, där Mölndalsån bildar små forsar. Här dämde man upp vattnet i en damm så att kraften kunde driva såg- och kvarnverksamhet. En kvarnruin samt rester efter fördämningar från 1600-talet finns ännu kvar. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000 och förvaltas av Västkuststiftelsen. Bilder Referenser Källor Risbohult, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Rismyrberget

Rismyrbergets naturreservat är ett reservat i Örnsköldsviks kommun som avsattes 1967. Det ligger nordost om Solberg i närheten av Stockholmsgatan. Reservatet ombildades 1996 och är numera 34 hektar stort. Allmänt Rismyrberget når 425 meter över havet. Reservatet är en sydbrant och en topplatå med äldre brandpräglad skog. Det är framförallt tallskog, med enstaka tallar upp till 300 år gamla. Reservatet ändamål är att bevara ett urskogsartat område med naturliga successioner. Växtligheten ska utvecklas fritt med undantag för eventuella naturvårdsbränningar. Reservatet är av Regeringen antaget som Natura 2000-område. Motivet för bevarande är urskogen att typen västlig taiga, av undergrupperna gamla grandominerade skogar, gamla barrblandskogar och gamla talldominerade skogar. Strax väster om reservatet passerar Lappmarksleden. Flora och fauna På bergets topplatå växer dvärgbägarlav (Cladonia parasitica). Här finns också flera hotade arter skalbaggar bland annat den mindre barkplattbaggen. Sydväst om branten rinner Kalvbäcken fram i gransumpskog med mycket grova granar. Här växer strutbräken (Matteuccia struthiopteris). Skogen i detta område har tidigare blädats. Den goda tillgången på grova granlågor skapar förutsättningar för vedsvampar som rosenticka, lappticka och rynkskinn. Söder om bäcken finns myrmark med starr och viden. Spår från istiden I området nedanför sydbranten ligger en gammal fåra från den isälv som högre upp gröpte ur Stockholmsgatans kanjon. I omgivningarna till reservatet finns klapperstensliknande stenfält som slipats av den framforsande isälven. Galleri Referenser Källor Birkö, Thomas; Forsgren, Fredrik (2000). Örnsköldsviks naturguide. Örnsköldsviks kommun. Libris 3236122. ISBN 91-972328-6-6 Om naturreservatet Länsstyrelsen Västernorrland
Risshytte hage

Risshytte hage är ett 3,8 hektar stort naturreservat i Säters kommun, Dalarna. De hagar som ursprungligen gett namn åt reservatet är idag igenväxta. Området består av igenväxt odlingsmark, fuktig översilad granskog, öppen myr och kalkpåverkad fuktäng. Botaniskt är området mycket rikt, omkring 220 växtarter har påträffats här. Bland dessa märks tibast, dvärglummer, vårärt, skogsvicker, mossvicker, tagelstarr, brudsporre och smörboll. En särskild attraktion är guckuskon som blommar på fuktängen i juni. Källor Se Sverige. Vägvisare till 650 smultronställen från Ales stenar till Överkalix, Lars Magnusson. 2002 naturreservatet
Risöns naturreservat

Risön är ett naturreservat i Alingsås socken i Alingsås kommun i Västergötland. Reservatet består av tre öar i sjön Mjörn, Risön, Svensholmen och Risöskär. Området är skyddat sedan 1996 och omfattar 204 hektar. Till största delen utgörs reservatet av vattenyta. Sjön Mjörn innehåller ett 75-tal öar och skär. På Risön utgörs skogen mest av barrblandskog med gamla grova träd, lågor och höstubbar. Där finns även områden med aldominerad lövskog. I floran noteras de ovanliga arterna spikblad och klockgentiana som finns sparsamt längs Risöns stränder. Det finns ett rikt fågelliv och där finns arter som vigg, strandskata, fiskmås och fisktärna. Den K-märkta ångbogserbåten Herbert trafikerar sjön Mjörn under sommarmånaderna och angör då regelbundet ångbåtsbryggan i Risö djuphamn på öns sydvästra sida. Reservatet förvaltas av Alingsås kommun. Referenser Källor Risön, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Rocknenområdet

Rocknenområdet är ett naturreservat i Ljungby kommun i Kronobergs län. Reservatet är 334 hektar stort och består av myrmark, barrblandskog och rullstensås. Det bildades 1977 och ligger några kilometer öster om Lidhult. Åsen är 2 kilometer lång, en getryggsås med smalt åskrön och branta sluttningar. Rullstensåsen är drygt 80 hektar stor och är klädd med gles barrblandskog. I kärret väster om åsen finns rikligt med myrlilja. I övrigt finns mycket pors och dvärgbjörk. På den östra sidan av åsen finns myrområde med kärr och fastmarksöar. Där finns även tjärnen Madsjön. På kärren finns blåtåtel och dytåg. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Rocknenområdet
Ronamossen/Klockesjömyren

Ronamossen/Klockesjömyren är ett naturreservat i Ljungby kommun i Kronobergs län. Området ligger väster om Ljungby nära Angelstad och består av två separata delar, Ronamossen och Klockesjömyren. De är skyddade sedan 2000 och omfattar 385 hektar. På de fuktiga myrarna växer myrlilja, klockljung och ängsull. På fastmarksöarna finns 100-årig barrblandskog. I östra delen av Ronamossen finns gammal bokskog. Där finns flera ovanliga lavarter. Trana, ljungpipare och tofsvipa häckar i området. Även enkelbeckasin och orrar förekommer. I Klockesjömyren finns de två sjöarna Klockesjö och Skinne sjö. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Ronamossen/Klockesjömyren
Rosslavallen

Rosslavallen är ett naturreservat i Nordanstigs kommun i Hälsingland. Området ligger 6 km söder om Harmånger och består mest av vårmark och barrskog. Det är 9 hektar stort och skyddat sedan 1999. Där växer gamla stora tallar som är ända upp till 200 och 300 år gamla. Marken är stenig och blockrik och rik på mossor och lavar. I mitten av reservatet finns en mindre våtmark med klibbal. Spillkråka är karaktärsfågel i området. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Notholmen
Rotsjön, Uppland

Rotsjön är en sjö i Norrtälje kommun i Uppland och ingår i Åkers kanals huvudavrinningsområde. Sjöns area är 0,039 kvadratkilometer och den befinner sig 33 meter över havet. Se även Lista över insjöar i Norrtälje kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv