NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Törnberget

Törnberget är ett naturreservat i Ljusdals kommun i Gävleborgs län. Området är naturskyddat sedan 1999 och är 166 hektar stort. Reservatet vid västra stranden av sjön Ängratörn och består av gammal blandskog med ett stort lövinslag där tallen dominerar på höjdplatån. Referenser Länsstyrelsen: naturreservatet Törnberget
Mo-Långsjön (naturreservat)

Mo-Långsjön är ett naturreservat i Sollefteå kommun i Västernorrlands län. Området är naturskyddat sedan 2007 och är 113 hektar stort. Reservatet omfattar en del av Mo-Långsjön och områden nordost om denna. Reservatet består mest av brandpräglad naturskog av tall. Dessutom finns granar och grandominerade sumpskogar i anslutning till myrar. Referenser naturreservatet Mo-Långsjön Länsstyrelsen i Västernorrlands län Noter
Stora Villoträsk

Stora Villoträsk är ett naturreservat i Storumans kommun i Västerbottens län. Området är naturskyddat sedan 1995 och är 375 hektar stort. Reservatet består av skog i söder och av våtmark med en sjö i norr där det gränsar till Juktån. Reservatet består av grannskog som är av karaktären sumpskog i norr. Referenser Naturreservatet Stora Villoträsk Länsstyrelsen i Västerbottens län Noter
Vorrberget

Vorrberget är ett naturreservat i Vindelns kommun i Västerbottens län. Området är naturskyddat sedan 2006 och är 55 hektar stort. Reservatet omfattar de västra sluttningarna av Vorrbget och består av gammal naturskog med sumpskog längst ner. Referenser Naturreservatet Vorrberget Länsstyrelsen i Västerbottens län Noter
Mattisberget

Mattisberget är ett naturreservat i Arvidsjaurs kommun i Norrbottens län. Området är naturskyddat sedan 2011 och är 2,4 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar toppen av Mattisberget och dess nordostsluttning ner mot Mattismyran. Reservatet består av barrblandskog på toppen, granskog med mycket lövträd på sluttningen och barrblandskogar och sumpskogar på myren. Källor naturreservatet Mattisberget Länsstyrelsen i Norrbottens län
Smedsgården (naturreservat)

Smedsgården är ett naturreservat i på Alnön i Sundsvalls kommun i Västernorrlands län. Området är naturskyddat sedan 1982 och är 4 hektar stort. Reservatet omfattar betes och ängsmarker om hört till jordbruksfastigheten Smedsgården på Alnön. Växt- och djurliv I Smedsgårds naturreservat finns rikliga mängder av gullviva på våren. Andra blommor som växer här är bergviol, sandviol, vårlök, backsmörblomma, midsommarblomster och mörkt kungsljus. En blomma som är speciell för detta naturreservat är smånunneörten. Den är den enda växt som larverna av mnemosynefjärilen kan leva på. Fjärilsarten är hotad och finns enbart på ett fåtal platser. Referenser Noter
Trehörningsskogens naturreservat

Trehörningsskogens naturreservat är ett naturreservat i Vallentuna och Österåkers kommuner i Stockholms län. Området är naturskyddat sedan 2000 och är 179 hektar stort. Reservatet omfattar höjder, stup, dalar, våtmarker och sjöar. Reservatet består av gammal granskog, tallskog och barrblandskog. Källor
Slottsbergets naturreservat

Slottsberget är ett naturreservat i Jönköpings kommun i Småland. Området är skyddat sedan 2009 och är 22 hektar stort. Det är beläget 500 meter väster om Skärstad och består av ädellövskog. Slottsberget ligger på en kulle med många berghällar. Området är kuperat med blockrika marker och genom reservatet rinner en bäck. Slottsberget kallas även för Lyckås ekskog. Naturreservatet präglas främst av sina stora ekar men där växer även andra lövträd. Där är gott om död ved vilket är viktigt för ett antal arter av insekter. Marken är näringsrik och där växer bland annat lundstjärnblomma, gullpudra, och skogsbingel. På våren är marken täckt av vitsippor och blåsippor. Många fågelarter trivs i reservatets lövskogar. Slottsberget har länge använts som både åkermark och betesmark. Längs bäcken finns spår efter flera små kvarnar. Inom naturreservatet finns totalt 14 fornlämningar registrerade, bland annat gamla gravar i form av stensättningar. En markerad stig leder genom Slottsbergets naturreservat. Källor Länsstyrelsen i Jönköpings län
Bränntjälen

Bränntjälen är ett naturreservat i Vindelns kommun i Västerbottens län. Området är naturskyddat sedan 1997 och är 29 hektar stort. Reservatet består i norr av barrskog med äldre tallar och i öster av granskog. Referenser Naturreservatet Bränntjälen Länsstyrelsen i Västerbottens län Noter
Såckosberget

Såckosberget är ett naturreservat i Bodens kommun i Norrbottens län. Området är naturskyddat sedan 2009 och är 0,6 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar de östra branterna av Såckosberget ner mot en våtmark och tjärn. Reservatet består av barrblandskog med inslag av lövträd samt gran kring våtmarken. Källor naturreservatet Såckosberget Länsstyrelsen i Norrbottens län
Smörtjärnarna

Smörtjärnarna är ett naturreservat i Borlänge kommun i Dalarnas län. Området är naturskyddat sedan 2009 och är 100 hektar stort. Reservatet rymmer rester av en gruvverksamhet och består av torra marker med tallskog och gransluttningar. Källor Länsstyrelsen naturreservatet Smörtjärnarna
Svartberget, Fagersta kommun

Svartberget är ett naturreservat i Fagersta kommun i Västmanlands län. Området är naturskyddat sedan 1983 och är 21 hektar stort. Reservatet omfattar berget med detta namn och platser för tidigare utvinning av kalk och järnmalm. Reservatet består mest av gran med skogsalm och lönn i några bottnar efter kalkbrott. Referenser Länsstyrelsen: naturreservatet Svartberget
Ålsjön (naturreservat)

Ålsjön är ett naturreservat i Söderhamns kommun som omfattar området omkring sjön Ålsjön. Området är skyddat sedan 1978 och är totalt 157 hektar stort. Ålsjön är belägen i en flack dalgång någon kilometer söder om Söderhamn och är omgiven av odlingsmarker, sankängar och kärr. Den är en näringsrik sjö stadd under stark igenväxning, men under slutet av 1900-talet genomfördes restaureringsåtgärder för att bevara sjöns öppna yta. I samband med ett vägbygge höjdes sjöns yta med 70 centimeter. Ålsjön är en betydande fågelsjö. Omkring 60 olika fågelarter häckar regelbundet här. Bland dessa märks brun kärrhök, tornfalk, svarthakedopping, brunand, vattenrall, småfläckig sumphöna, skedand, skrattmås, skäggmes, jorduggla och hökuggla. Fiskgjusen jagar ofta över de öppna vattenytorna. Vår och höst är Ålsjön en viktig rastplats för vadare och änder, däribland salskrake. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Ålsjön Noter
Gillbergasjön (naturreservat)

Gillbergasjön är ett naturreservat i Säffle kommun i Värmlands län. Området är naturskyddat sedan 1986 och är 240 hektar stort. Reservatet omfattar västra delen av Gillbergasjön som numera är mest våtmark. Reservatet består av sankängar och strandängar med al och björk och en tallmosse. Källor naturreservatet Gillbergasjön länsstyrelsen i Värmlands län
Håbolsängs lövskog

Håbolsängs lövskog är ett naturreservat i Dals-Eds kommun i Västra Götalands län. Området är naturskyddat sedan 2016 och är 11 hektar stort. Reservatet omfattar tidigare inägor till byn Äng med en bäck som omges av svaga höjder. Reservatet består av skog av asp. Källor
Skalberget, Normalings kommun

Skalberget är ett naturreservat i Nordmalings kommun i Västerbottens län. Området är naturskyddat sedan 2015 och är 39 hektar stort. Reservatet omfattar berget och dess nordsluttning mot Hörnån. Reservatet består av hällmarkstallskog högst upp och blandskog längst ner. Referenser Naturreservatet Skalberget Länsstyrelsen i Västerbottens län Noter
Mora lasarett

Mora lasarett är ett sjukhus drivet av regionen i Mora-Noret, delen av Mora öster om Österdalälven. Det invigdes 1912 och har västra och norra Dalarna som upptagningsområde. Tillsammans med Falu lasarett är det de enda akutsjukhusen i Dalarna. Verksamhet Lasarettet har akutmottagning, kirurgiavdelningar, medicinavdelningar, ögonmottagning, öron-, näsa-, halsmottagning, psykiatri, njurmottagning med mera. Tidigare fanns det även förlossningsavdelning som stängdes sommaren 2009 på grund av brist på barnmorskor, slutgiltiga beslutet om nedläggning togs året därpå. Bilder Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mora lasarett.
Bäckmans park

Bäckmans park är en park i Borgholm på Öland, i folkmun benämnd "Tvättfatet". Vattensamlingen i parken var tidigare ett smalt sund, där det i hamnvikens norra del fanns ett fiskeläge på medeltiden. I början av 1900-talet påträffades rester av en stensättning, som förmodligen var fiskebåtarnas tilläggsplats. Parken har fått sitt namn efter apotekaren Arvid Bäckman (född 1870), ursprungligen från Störlinge. Han donerade marken och ett penningbelopp till Borgholms stad för att omvandla det som tidigare var ett sumphål till en stadspark. Parken anlades på 1940-talet efter ritningar av Sven Hermelin. I anslutning till parken vid Strandgatan byggdes på 1950-talet fyra likadana villor, kallade "Starholkarna", som ritades av Arne Delborn (1923–2011). I parkdammen står bronsfontänen Fiskare. Den fanns tidigare i näckrosdammen i trädgården till den numera rivna Villa Strandbo vid Borgholms hamn, som tillhörde Anna Ehlin-Rosenborgl. I parken finns också Anker Hoffmans (död 1985) skulptur Carina. Källor Och vem var Per Lindström??? i Ölandsbladet den 2 december 2007 Noter Externa länkar Bild av "Tvättfatet", före Bäckmans park En av "Starholkarna" vid Bäckmans park
Vittangi kyrka

Vittangi kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Vittangi församling i Luleå stift. Kyrkan ligger i Vittangi i Kiruna kommun. Kyrkobyggnaden Träkyrkan uppfördes åren 1846-1849 under ledning av byggmästare Johan Nilsson Rautio och efter ritningar av arkitekt Theodor Edberg på Överintendentsämbetet. Inte förrän 5 mars 1854 invigdes kyrkan av prosten Lars Levi Læstadius. Kyrkan har en stomme av liggtimmer och består av ett långhus med kor i öster och kyrktorn i väster. Öster om koret finns en lägre sakristia. Ytterväggarna är täckta med stående träpanel. Inventarier En dopskål är tillverkad 1911. Tillhörande ställning av trä, format som ett timglas, är tillverkad av snickaren Frans Eliasson från Vittangi. Altartavlan med motivet "Jesus välsignar barnen" är målad och skänkt 1948 av Gerda Höglund. På norra väggen hänger en predikstol som troligen är samtida med kyrkan. En ljuskrona är tillverkad 1910 av Marcus Ax metallfabrik i Gävle. Av kyrkklockorna är storklockan på 250 kg gjuten av Bergholtz klockgjuteri i Sigtuna och installerad 1965. Lillklockan på 150 kg är gjuten hos KG Bergholtz & Co i Stockholm och införskaffad 1899. Orgel Innan 1948 användes ett harmonium i kyrkan. 1948 bygger Grönlunds Orgelfabrik, Notviken en orgel med 19 stämmor, två manualer och pedal. Den nuvarande orgel med 20 stämmor är tillverkad av 1986 av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstaden och är en mekanisk orgel. Referenser Wikimedia Commons har media som rör Vittangi kyrka. Vittangi församling informerar om kyrkan Länsstyrelsen Norrbotten Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Fotnoter
Sankt Matteus kyrka, Skövde

Sankt Matteus kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2014 tillhör Skövde församling (tidigare Ryds församling) i Skara stift. Den ligger i stadsdelen Södra Ryd i centralorten i Skövde kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan är en vandringskyrka av så kallad Törebodatyp, ritad av Rolf Bergh. Kyrkorummet är sammanbyggt med församlingshemmet. Planen är kvadratisk med ett eternittäckt tälttak och sammanhängande fönsterrader med uppglasade hörn. Taket bärs upp av fyra limträbalkar. Koret är placerat i ena hörnet och bänkarna vinklade mot detta. Inventarier Medeltida dopfuntscuppa och liljesten som härstammar från Ryds kyrkoruin. Som huvudinstrument används en digitalorgel. Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 234. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 144. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation
Norrmalms kyrka, Borås

Norrmalms kyrka var en kyrkobyggnad i tätorten Borås i Borås kommun. Den invigdes 1979 och tillhörde Borås Gustav Adolfs församling till 2014 då kyrkan togs ur bruk för Svenska kyrkan. Kyrkobyggnaden var därefter tänkt att användes av en förskola, dock beslöts om rivning 2022 då byggnadens skick var för dåligt . Kyrkobyggnaden Kyrkobyggnaden, ritad av fastighetsingenjör Reidar Olufsen, var sammanbyggd med ett församlingshem och ungdomsgård och invigdes 1979. Den låg i en sluttning på en liten höjd. Byggnaden låg i nordväst-sydostlig riktning och hade en villaliknade framtoning. Inredningen bestod av mörkt tegel och furu. Referenser Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Noter
Sankta Gertruds kyrka, Kungsbacka

Sankta Gertruds kyrka, även Sankta Gertruds kapell, är en kyrkobyggnad i småhusområdet Hammerö i centralorten i Kungsbacka kommun. Den tillhör sedan 2013 Kungsbacka-Hanhals församling (tidigare Kungsbacka församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Byggnaden uppfördes 1987 efter ritningar av arkitekten Hans Rydbeck och var först endast församlingshem. Kyrkan invigdes 1993. Byggnaden är mycket enkel och består av två typhus från Onsalavillan. De är sammanbyggda så att kyrksalen ligger i mittpartiet. Det finns även församlingssal och barnrum. Fasaderna har ljust gråblå lockpanel och sadeltaken betongpannor. På den nordvästra gaveln finns ett kors, vilket förtydligar anläggningens funktion som kyrka. Koret markeras med en absid i söder. Kyrkorummet har vitmålade väggar och furupanel i taket. Korfönstret har blyinfattat färgat glas, ritat av Roland Andersson i Alingsås. Inventarier Den mekaniska orgel är tillverkad 1992 av Tostareds Kyrkorgelfabrik. Den har sju stämmor fördelade på manual och pedal. Referenser Bebyggelseregistret Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. sid. 91. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Svenska kyrkan:Kungsbacka-Hanhals församling Noter
Kaunisvaara kyrka

Kaunisvaara kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Pajala församling i Luleå stift. Kyrkan ligger i byn Sahavaara i Pajala kommun. Den är belägen 25 km norr om Pajala, längs riksväg 99. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes åren 1962–1963 efter ritningar av arkitekt Arvid Falkenberg och invigdes Tacksägelsedagen den 13 oktober 1963 av biskop Ivar Hylander. Sommaren 1992 ommålades kyrkan ut- och invändigt. Kyrkan har en stomme av trä och fasader klädda med rödmålad träpanel. Yttertaken är valmade och klädda med eternit. Kyrkorummets väggar är klädda med vitmålad stående träpanel, medan taket och övre korväggen är klädda med blåmålad träpanel. Golvet är belagt med trä och möblerat med bänkar. Sydväst om kyrkan finns en fristående klockstapel formad som en spetsig kon. Stapeln är byggd redan år 1955 av frivilliga i byn. Tillhörande kyrkklocka är skänkt av Kaunisvaara syförening. Källor Noter Externa länkar Pajala församling Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Själanderska skolan

Själanderska skolan är en skolbyggnad i centrala Gävle uppförd 1877 efter ritningar av Gustaf Sjöberg. Bygget finansierades helt av Karolina Själander som också blev skolans första rektor. När flickskolan öppnade sin verksamhet var den Gävles första privata skola. Den blev ett byggnadsminne 1984. Själva skolan har sitt ursprung i en flickskola som grundades redan 1859, som kallades Själanderska skolan sedan Karolina Själander övertog den år 1874, och som tre år senare flyttade in i byggnaden. Skolhuset är i två och en halv våning med tegelröda fasader, som ursprungligen hade fått målade vita fogar för att helt imitera tegel. Fogarna renoverades dock bort kring sekelskiftet 1900. Fasaderna går i holländsk-tysk renässansstil med ankarslut, dekorativa gavelfält och stuckornament. Mellan åren 1983 och 1984 renoverades byggnaden utvändigt för att återställa fasaden i ursprungligt skick, men utan att man återskapade tegelimitationen. På övervåningen låg tio klassrum placerade kring en hall, med trapphuset mot gården. Bottenvåningen rymde fyra butiker med tillhörande kontor och på vinden hade man inrett två lägenheter. I samband med sekelskiftesrenoveringen byggdes bottenvåningens butikslokaler om till klassrum. Av den ursprungliga planlösningen återstår övervåningen, vars snickerier också har bevarats i ursprungligt skick. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Själanderska skolan.
Stenebergs sockerbruk

Stenebergs sockerbruk var en sockertillverkare i Gävle vars ladugårdsliknande fabrikslokal finns bevarad. Byggnaden är timrad i två våningar med två separata vindar. Det branta taket är tegeltäckt och hade ursprungligen fem skorstenar. Lokalen blev ett byggnadsminne 1977. Sockerbruket är en av stadens äldsta industrier och grundades 1739. Man köpte genast marken där industribyggnaden skulle anläggas. Trakten var sparsamt bebyggd, men det fanns en större gård med trädgårdar och en hälsobrunn i området. Brunnen var i fortsatt användning fram till slutet av 1700-talet. Bygget stod klart samma år och genomfördes efter ritningar av slottsbyggmästare Peter Gerdes. Industrin använde importerat rörsocker som råvara vid tillverkningen. Övervåningens torkrum utrustades med tackjärnsugnar 1788. Verksamheten bedrevs alltjämt i liten skala och engagerade aldrig fler än sex drängar och en verkmästare. Bruket lades ned 1841, varefter byggnaden har använts som ölbryggeri, segelduksfabrik och lager. Gävle stad köpte sedan anläggningen 1893 och lät efterhand riva flera av kringbyggnaderna, men huvudbyggnaden har fått stå kvar i stort sett oförändrad. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stenebergs sockerbruk.
Högby stenkvarn

Högby stenkvarn är en kvarn belägen vid Löttorp cirka 40 kilometer norr om Borgholm. Kvarnen är av holländsk typ och har en speciell lokal konstruktion där kvarnhuset är byggt av murad kalksten istället för av trä. Den är uppförd i mitten av 1800-talet och är i tre våningar som avslutas av en vridbar spånklädd tornhuv. Runt första våningen löper en balkong och i bottenvåningen finns stora portar, genom vilka man kunde köra in med häst och vagn. Interiör och fasta installationer är i det närmaste intakta. Kvarnen är 14 meter hög och väggarna i bottenvåningen 1,7 meter tjocka. Kvarnen kallas även Kopparslagarkvarnen. Någon malning har inte förekommit sedan 1920-talet. Kvarnen är ett byggnadsminne. Källor Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet Noter
Buregården

Buregården är en trävilla i fornnordisk stil i Gävle uppförd 1880 som bostad och kontor åt stadens stadsarkitekt Erik Alfred Hedin efter hans egna ritningar. Villan blev ett byggnadsminne 1999. Huset ligger i närheten av fyra andra byggnader som också ritats av Hedin. Buregården byggdes med moderniteter som badrum med rinnande vatten och delar av övervåningens badrum har bevarats i ursprungligt skick. Bevarade rumsindelningar och snickerier utan några större förändringar finns kvar i hela huset. Köksinredningen på bottenvåningen och väggarnas ytskikt är också ursprungliga. Exteriören går helt i fornnordisk stil, men den ursprungliga färgsättningen var sannolikt svarttjärad istället för dagens bruna fasad. Galleri Referenser
Degla herrgård

Degla herrgård, eller Degela herrgård, är en herrgård vid sjön Noen i Lommaryds socken i Aneby kommun. Mangårdsbyggnaden av reveterat timmer i två våningar med brutet tak uppfördes 1804 för häradshövdingen i Norra Vedbo härad Martin Lorentz Munthe (1762–1819) på en befintlig grund efter en äldre byggnad. Den blev byggnadsminne 1976. Degla lövskog Huvudartikel: Degla lövskog Den 80,6 hektar, varav 24 hektar vatten, stora Degla lövskog bildades som naturreservat 2018 på initiativ av markägaren. Reservatet består av gammal betesmark vuxit igen och blivit till en frodig lövskog med hassel, al, alm, ask och ek. I lövskogen finns bland annat en hassellund och en alsumpskog och gamla, grova ädellövträd av alm, ask och ek. Källor Degla herrgård, RAÄ 21300000012624, i Bebyggelseregistret Degla på www.hermelin.net Noter Externa länkar Sigurd Pira: Degla i Tranås-Posten, okänt datum
Eric von Rosens jaktstuga

Eric von Rosens jaktstuga är en byggnad belägen i Jaktstuguskogens naturreservat, i Flens kommun, Södermanlands län. Jaktstugan ritades av Ivar Tengbom i fornnordisk stil och byggdes 1909–1910. Sedan 1991 är von Rosens jaktstuga ett lagskyddat byggnadsminne. Beskrivning I en glänta vid Jaktstusjöns västra sida står Eric von Rosens jaktstuga. Den lilla jaktstugan ritades av Ivar Tengbom i fornnordisk stil och byggdes 1909–1910 av timmermän från Dalarna. Området hörde till Rockelsta slott. Jaktstusjön anlades för att höja den trolska stämningen i den urskogsliknande naturen. På stugans järnbeslagna portar kan man läsa: ”Eric von Rosen till Rockelsta lät bygga stuga åt sig och sin husfru efter Christi börd 1910. Ivar Tengbom ritade planen, Gunnar Hallström snidade och målade högsätesstolparna, Dalamän timrade, Gårdssmeden smidde”. Stugan skulle likna ett vikingahus, eller så som man vid den tiden föreställde sig ett vikingahus. Storstugan och köket ligger på bottenvåningen medan tre små sovrum ryms på övervåningen. Entrésidan har ett svagt utkragande gavelröste. I varje kortsida finns en järnbeslagen entréport. Stugans dörrar och interiörer pryds av jaktscener med exotiska djur, drakslingor och en och annan svastika. På taknocken märks Fenrisulvens huvud. Svastikan var von Rosens bomärke, det liknade mer ett solkors och användes av honom långt före nazitiden. Inuti stugan finns ett högsäte med Tor och Oden utskurna av konstnären Gunnar Hallström ur varsitt massivt stycke timmer och sedan målade av honom. På väggen bakom hänger en väggbonad med von Rosens bomärke. Till stugan hör även ett utedass, också det formgivet i fornnordisk stil samt en jordkällare. Jaktstugan nyttjades främst av von Rosen och hans gäster som utflyktsmål dit man drog sig tillbaka för att njuta av naturen och leva ett enkelt liv. Själva stugan är privatägd och inte öppen för allmänheten. Sedan 1991 är von Rosens jaktstuga ett lagskyddat byggnadsminne som lyder under Helgesta gård i Helgesta socken. Bilder Källor Eric von Rosens jaktstuga. Informationstavla på platsen. Flen kn, HELGESTA GÅRD 2:5, von Rosens Jaktstuga. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Eric von Rosens jaktstuga.