NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ritorps gård

Ritorps gård är en kulturhistoriskt värdefull byggnad i området Ritorp i stadsdelen Järva i Solna kommun. Ritorp anlades på 1600-talet strax söder om landsvägen mot Enköping och var ursprungligen ett torp under dåvarande Nederjärva by. Ritorps gårds nuvarande byggnad härrör från 1770-talet och skyddas sedan 1953 genom k-märkning i stadsplanen. Byggnaden är enligt Stockholms läns museum ”omistlig”. Huset är privatbostad. Ritorps gård gav området Ritorp och Ritorpsvägen sina namn. Historik Ritorp (äldre stavning Rytorp) var en gård under Nederjärva och anlades på 1600-talet. Eftersom Nederjärva (nuvarande Mellanjärva gård) löd under Ulriksdalsgodset hörde även Ritorp till Ulriksdalsgodset. På 1700-talet hörde Ritorp under lång tid till Järva krog. Byggnad Nuvarande huvudbyggnad uppfördes 1768 eller 1770, byggherren är okänd. Gården ligger upphöjd på en stenterrass och fick en ståndsmässig herrgårdsbyggnad med kringliggande trädgård och park. Huvudbyggnaden är utförd i trä och 1½ våningar hög med tegeltäckt sadeltak. Fasaderna är klädda med rödmålad läktpanel samt grönmålade lister och fönsterluckor. Fönstren är smårutiga och har gulmålade snickerier med delvis bevarade gamla glasrutor och beslag. Husets entré är ursprunglig, men på båda långsidorna finns senare tillbyggda glasverandor. Under 1800-talets första hälft tillkom en mindre flygelbyggnad. För att smälta in fick den samma färgsättning som huvudbyggnaden. Ladugård och uthus låg nordväst om mangårdsbyggnaden. Mellan 1955 och 1959 bebyggdes gårdens mark med bostadshus som grupperades i en fyrkant kring huvudbyggnaden. Bortsett från gårdens tomtmark är den tidigare parken numera allmän park med ståtliga lövträd och en delvis bevarad allé som leder mot norr till Enköpingsvägen. Boende Mellan 1862 och 1877 arrenderades Ritorp av Wilhelm Leonard Klemming (1820-1876) med hustru Elisabet och familj. Han var fabrikör inom bleckslagaribranschen. Hustrun skötte jordbruket där man odlade huvudsakligen grönsaker och frukt som såldes på Hötorget i Stockholm. Från början av 1900-talet sköttes gården av Arvid Johansson som var direktör för Svenska Slakteri AB. Under hans tid användes ladugården och kringliggande hagmarker som mellanstation för de djur som han köpte upp runtom i landet för att sedan sälja vidare. Trädgårdsmästeriet hade han inget intresse för och arrenderade ut det. Huset, som innehöll tre separata bostäder, lät han renovera och modernisera. 1988 bodde fortfarande hans dotter och sonhustru på gården. Källor Stockholms läns museum: Ritorps gård. Solna kommun: Gårdsnamn och gatunamn i Järva krog, Ritorp, Bagartorp och Råstahem. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ritorps gård.
Tikaskruv naturreservat

Tikaskruv är ett naturreservat i Lessebo kommun i Kronobergs län. Reservatet är skyddat sedan 2010 och är 15 hektar stort. Det är beläget 5 km sydost om Kosta samhälle och utgörs av ett hagmarksområde med äldre träd. Historiskt sett utgörs området av byn Tikaskruvs ängs- och betesmarker. Naturreservatets gamla lövträd utgör en god livsmiljö för många insekter, vedsvampar, mossor och lavar. Man har funnit den sällsynta ädelguldbaggen och den praktfulla lunglaven. I betesmarken finns fin lundflora med bland annat blåsippa, vårärt och vätteros. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Tikaskruv
Visjöns naturreservat

Visjön är en sjö och ett naturreservat i Lessebo kommun i Kronobergs län. Reservatet är skyddat sedan 1996 och är 200 hektar stort. Det är beläget norr om Kosta samhälle och utgörs av en sjö, Visjön (Ekeberga socken, Småland), omgiven av myr och barrblandskog. År 2012 utvidgades reservat med 140 hektar. Detta i nordväst där området består av en mosaik av äldre barrskogar med inslag av urskog, sumpskog och öppna myrar. Området är artrikt med bland annat blåmossa, stor revmossa, garnlav, gammelgranslav, långfliksmossa, blodlav, vågig sidenmossa, grynig blåslav, sotlav, dystarr, vitag och dybläddra. På myrarna växer flera vitmossearter. Syftet med naturreservatet är att bevara en typisk näringsfattig smålandssjö som är omgiven av cirka 100-årig barrblandskog. Väster om sjön ligger en rullstensås, Visjöåsen. Runt sjön finns en 6 km lång markerad stig. I Visjöns naturreservat ingår två områden som redan 1952 och 1958 skyddades som domänreservat av dåvarande Domänverket Källor Länsstyrelsen, naturreservat Visjön
Österängens IP

Österängens IP – wielofunkcyjny stadion w Uppsali, w Szwecji. Obiekt może pomieścić 2700 widzów. Swoje spotkania rozgrywają na nim piłkarze klubu IFK Uppsala. W dniach 2–11 maja 2014 roku na stadionie rozegrano wszystkie spotkania pierwszej edycji Akademickich Mistrzostw Świata w futbolu amerykańskim. Przypisy
Österängens IP

Österängens IP är en idrottsanläggning i Fålhagen i centrala Uppsala i Uppsala län. Historik Platsen där Österängen är belägen idag fungerade som lertäkt för tegeltillverkningen vid Vaksala Nya Tegelbruk på 1920-talet. Redan 1919 bestämdes dock att gropen inte skulle fyllas igen utan att en idrottsanläggning skulle anläggas på platsen. Under bland annat 1930-talet användes ytan som spontanidrottsplats och det dröjde ända till 1956 innan Österängens IP stod klar, uppförd av byggnadsfirman David E Roos AB. Österängen var Uppsalas första kommunala centralanläggning för idrott. Anläggningen har sedan dess varit den främsta idrottsplatsen i Uppsala vid sidan om Studenternas IP, för såväl friidrott som för fotboll. En större ombyggnation ägde rum 2013 inför anordnandet av Student-VM i amerikansk fotboll 2014. Bland annat ersattes då gräsplanen med en konstgräsplan och nya löparbanor anlades. Idag Anläggningen är idag, 2015, huvudanläggning för Upsala IF friidrott, friidrottsgymnasiet i Celsiusskolan, ISUN och IFK Uppsala fotboll. Även IF Vesta med flera mindre föreningar använder Österängen som hemmaplan. Referenser Fotnoter
Vallören

Vallören inclusief Norreven is een Zweeds zandbank behorend tot de Lule-archipel. Het eiland ligt aan de noordwestzijde van Storbrändön. Samen met Blockören en Västangrunden is het een beschermd vogelgebied. Het heeft geen oeververbinding en is onbebouwd. Zie ook Lijst van eilandjes in de Lule-archipel
Ulriksdals naturreservat

Ulriksdals naturreservat ligger mellan Brunnsviken och Edsviken söder om Ulriksdals slottspark i Solna kommun i Stockholms län. Reservatet bildades 1988 som ett naturvårdsområde och omfattar en area på cirka 32 hektar. Markägare och förvaltare är Ulriksdals slottsförvaltning. Beskrivning Genom Ulriksdals naturreservat sträcker sig Stockholmsåsen som bevarades med undantag för Kvarnkullen till stora delar för grusexploatering. Större delen av reservatets vegetation består av blandskog med bok och tall. Terrängen är kuperad och uppvisar en höjdskillnad på ungefär 40 meter. Här finns idag fyra åsryggar, Nordkullen, Sydkullen, Järvakullen och Kvarnkullen där den senare är den intressantaste ur botanisk som geologisk och kulturhistorisk aspekt. På den 43 meter höga Kvarnkullen stod en väderkvarn som finns avbildad på 1600-talet i Suecia antiqua et hodierna och är dokumenterad så sent som 1865. Idag återstår en kvarnsten. Kvarnkullens södra sluttning var under lång tid en grustäkt som fylldes igen med tippmassor under 1970- och 1980-talen. Gränsen mellan ursprunglig ås och fyllnadsmaterial syns tydligt på vegetationen, som är lågväxt på den ursprungliga norra delen, medan den är frodig och högväxt på den nya södra delen. På åskullarnas östra sida återfinns en av Sveriges nordligaste bokskogar. På kullens västra sida ligger Mellanjärvagravfältet från järnåldern som är ett av Stockholmstraktens största forntida gårdsgravfält med cirka 175 synliga gravar och har historiskt samband med närbelägna Mellanjärva gård. Här vid Uppsalavägens gamla sträckning (numera Järvavägen) går reservatets västra gräns. En milsten från 1777 påminner därom. Enligt Länsstyrelsen Stockholm, som är tillsynsmyndighet för reservatet, är ändamålet med Ulriksdals naturreservat bland annat ”att bevara och genom aktiva vårdåtgärder sköta det unika ekosystemet på Kvarnkullen med dess speciella växtsamhällen och så att området skall kunna nyttjas som exkursionslokal/studieobjekt”. Bilder Se även Ulriksdals slottspark Igelbäckens naturreservat Källor Solna kommun: Ulriksdals naturreservat. Länssyrelsen Stockholm: Ulriksdals naturreservat är en del av Stockholmsåsen. Stockholms läns museum: Mellan- eller Nederjärva. Broschyr ”Natur- och kulturstig i Ulriksdal” (2005) Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ulriksdals naturreservat.
Agnäs naturreservat

Agnäs är ett naturreservat i Alvesta kommun i Kronobergs län. Området är skyddat sedan 1996 och omfattar 264 hektar. Det är beläget på en udde med ädellövskog som sträcker sig ut i sjön Åsnen. Reservatetet omfattar udden samt kringliggande vattenområden och småöar. Skogen domineras av trädslaget bok men det finns partier med ek, lind, hassel och björk. Inom reservatet häckar bland andra fågelarter storlom, fisktärna, fiskgjuse, bivråk, kattuggla, skogsduva, stenknäck, mindre hackspett och mindre flugsnappare. Där finns många ovanliga svampar och lavar som är knutna till gamla träd och död ved. Den sällsynta bokblombocken förekommer i reservatet. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Den föreslagna nationalparken Åsnen beräknas inkludera detta område. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Agnäs
Amhults kyrka

Amhults kyrka är en kyrkobyggnad belägen i stadsdelen Torslanda i Göteborg. Sedan 2010 tillhör kyrkan Torslanda-Björlanda församling (tidigare Torslanda församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnad Kyrkobyggnaden ritades av arkitekt Margareta Diedrichs, Sweco och vann en arkitekttävling 2005. Oklarheter kring stadsplanen försenade sedan bygget så att det första spadtaget kunde tas först den 22 augusti 2013. Kyrkan invigdes den 30 november 2014 av biskop Per Eckerdal. Byggnaden är en stålkonstruktion med danskt tegel och ett kor i betong. Kyrksalens tak är av rheinzink. Byggnadsdelarna innefattar en kyrksal, ett inglasat kyrktorg och en fristående klockstapel. Kyrkklockan kommer från den avvecklade Pater Nosterkyrkan i Göteborg. Kyrkan utsågs till årets bästa byggnad i Göteborg 2015 av Per och Alma Olssons fond. och gick till final i tävlingen World Architecture Festival 2016. Inventarier Altare och dopfunt är av massiv ek med inslag av mässing Tecken i aluminiumplåt, som hänger fritt från taket, och ljusbäraren Livsträd är båda utförda av Anna Eggert, som även har svarat för övrig konstnärlig utsmyckning. Källor Lind, Helena; Leandersson, Bert (2016). Moderna kyrkor i Sverige. Lund: Bokförlaget Arena. sid. 78-83. Libris 19414914. ISBN 978-91-7843-493-0 Zelm van Eldik, Jop van (2016). Andliga rum : religiösa byggnader i Göteborg. Karlstad: Votum. sid. 28-31. Libris 19131152. ISBN 9789187283871 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Amhults kyrka. Webbplats: Amhults kyrka - Torslanda-Björlanda församling (svenskakyrkan.se)
Anna Petrus park

Anna Petrus park är en park belägen i Kungsängen, Uppsala. Den färdigställdes 2014 som del omvandligen av det tidigare industriområdet och kommer att omges av bostadskvarter med inslag av handel. Parken har tre delar, en aktivitetspark avsedd för att öva parkour och skateboard och liknande i, en gräsmatta med en liten kulle, och en del med lekredskap. En fast grill finns också. Parken är uppkallad efter Anna Petrus som föddes i Uppsala 1886. Referenser om parken på webbplatsen karavan
Araby naturreservat

Araby är ett naturreservat i Växjö socken i Växjö kommun i Småland (Kronobergs län). Området är skyddat sedan 1971 och är 16 hektar stort. Det ligger strax nordväst om stadsdelen Araby, 4 km från Växjö centrum vid Helgasjöns strand. Naturreservat ligger på det som en gång var inägorna till Araby gård. På 1800-talet fanns där vidsträckta slåtterängar och brukade åkrar. I dag domineras området av lövskog och Araby golfbana. Verksamhet som wärdshus, ridning och golf har tagit över gården. Man finner där vackra bok-, ek- och hasselbackar i reservatet samt lövkärr med mycket ask. Vissa ängar hävdas med slåtter. Fågellivet är rikt i naturreservatet. Även ett vattenområde ut i Helgasjön samt några öar ingår i reservatet. Källor Araby, Länsstyrelsen i Kronobergs län
Artedi park

Artedi park är en småpark på mindre än en hektar som ligger i centrala Uppsala längs med Fyrisån. Parken namngavs år 2006 efter Peter Artedi, en av Carl von Linnés allra närmaste vänner från studietiden. Artedis gärning hade fallit i glömska, och Uppsala kommun ville genom namngivningen lyfta fram honom. Den gränsar till S:t Olofsgatan, Orphei Drängars plats och KFUM-borgen. Området var tidigare en parkeringsplats, men är nu en av Uppsalas minsta parker. Där finns planteringar med blommor, en gräsmatta och genomkorsande gångvägar. I parkens centrum finns en friskulptur i brons, ODjuret, av Katarina Sundkvist Zohari. Namnet syftar på musikkonstens gud Orfeus och på kören Orphei Drängar, som har sin hemvist i KFUM-borgen. Bilder Referenser
Ringsjöverket

Ringsjöverket är ett vattenverk beläget utanför Stehag i Skåne. Ringsjöverket ägs och drivs av Sydvatten, ett kommunägt bolag med 16 delägarkommuner. Verket togs i drift 1963 och inledningsvis togs vatten från den närbelägna Ringsjön. År 1987 när Bolmentunneln var färdigbyggd övergick Ringsjöverket till att hämta råvatten från Bolmen. På Ringsjöverket finns ett laboratorium som kontinuerligt tar prover för analyser på råvatten, vatten under beredning och på färdigt dricksvatten. Processen Ringsjöverket tar via Bolmentunneln in i genomsnitt 1 300 liter råvatten per sekund. I verket finns ett antal barriärer för att bereda vattnet till dricksvatten. Först renas råvattnet med kemisk fällning. En kemikalie tillsätts som drar åt sig föroreningar i vattnet. Föroreningarna bildar små flockar som i lamellsedimenteringsbassänger sjunker till botten och tas ut ur reningsprocessen. Därefter leds vattnet in i snabbfilter och filtreras genom en sandbädd för att avskilja de sista flockarna. Nästa steg är långsamfilter med ett skikt av aktiva mikroorganismer som bryter ner organiska ämnen i vattnet. Till sist desinficeras vattnet i förebyggande syfte med en liten mängd klor innan det färdiga dricksvattnet pumpas ut i distributionsnätet. Externa länkar http://www.sydvatten.se/
Birgittaskolan, Örebro

Birgittaskolan är en av fem regionala statliga specialskolor som vänder sig till barn och ungdomar med hörselnedsättning. Skolan omfattar förskola upp till årskurs 10 – eleverna går ett extra år eftersom de har ett extra ämne, teckenspråk. Skolan har en tvåspråkig inriktning (teckenspråk och svenska) samt lägger stor vikt vid akustisk miljö och funktionell hörselteknik. Skolan ligger i Örebro och drivs av Specialpedaogiska skolmyndigheten (SPSM). Referenser Externa länkar Specialpedagogiska skolmyndigheten - Birgittaskolan
Björnöns domänreservat

Björnöns domänreservat är ett naturreservat i Skara kommun i Västra Götalands län. Området avsattes 1946 som domänreservat. Sedan 1996 är det skyddat som naturreservat och omfattar 7 hektar. Det ligger ca 7 km sydväst om Skara och består mest av gammal naturskog av gran och tall. Naturen, djuren och växterna Björnöns naturreservat är ett väldigt orört naturreservat, och liknar på många sätt skogen så som den såg ut för ungefär 100 år sedan. Marken är mager och skogen består av barrträd, framför allt gran och tall. En viktig del av naturen i reservatet är de döda träden. De fungerar som mat och bostad för många djur och växter i urskogen. I den norra delen av reservatet finns flest fallna träd, och det är främst granar som växer i den delen. I den södra delen finns fler tallar, vilket gör att det inte är fullt så många fallna träd där, eftersom tallen ofta klarar sig längre än granen. De äldsta träden är omkring 170 år. I naturreservatet finns tofsmesen. Den trivs inte i modernare skogar, och därför är Björnön ett perfekt hem för den lilla fågeln. Mossor och lavar dominerar vegetationen med t.ex. vågig sidenmossa, flarnlav, liten spiklav och gammelgranslav. I den nordöstra delen växer bl.a. vårfryle, smultron, ärenpris och skogssallat. I området finns även orkidén knärot och linnéa. Knäroten trivs bra i området eftersom den inte klarar av kalavverkning. Källor
Blåningsmåla naturreservat

Blåningsmåla är ett naturreservat i Karlskrona kommun i Blekinge län. Reservatet är skyddat sedan 2007 och omfattar 12 hektar. Det är beläget i norra delen av kommunen och består av ett blandskogsområde. I väster gränsar det till Mörkasjön. Trädskiktet domineras av asp och med stort inslag av ek, bok och grov gran. I övrigt finns det rikligt med död ved i olika nedbrytningsstadier. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Blåningsmåla
Bryggartäppan

Bryggartäppan är en temalekpark vid Gotlandsgatan på Södermalm i Stockholm. Parken invigdes i juni 2012 och skapades av Lekplatsbolaget och scenografen Tor Svae. Bryggartäppan är en temapark och har miljöer i Per Anders Fogelströms roman ”Mina drömmars stad” som inspiration. Beskrivning En lekplats har funnits i kvarteret Tegen vid Gotlandsgatan 63-65 sedan 1980-talet men den var i början av 2000-talet nergången. Istället för en vanlig upprustning föddes idén att skapa är en liten del av 1800-talets Södermalm i miniatyr med Per Anders Fogelströms roman "Mina drömmars stad" som tema. Namnet Bryggartäppan påminner om Bjurholms Bryggeri som låg i kvarteret Täppan intill och Katarina kronobränneri som fanns på 1700-talet i kvarterets norra del. Här finns en stenlagd gata med en stenvalvsbro, ett hästspann, små sneda och vinda träkåkar, krogen ”Sista Styvern”, ”Barnängens textilfabrik”, en smedja med smeden utanför, ett utedass (på låtsas) och mycket mera. Allt är handbyggt på plats och de flesta husen är inredda. Barnen får gå in och leka med allt. Under den mörka årstiden är husen invändig belysta. Det finns även de ”vanliga” lekredskapen som rutschkana, sandlåda och gungbräda. Skyltar med citat ur Fogelströms roman finns vid några hus. Meningen är att de vuxna ska prata med sina barn om hur folk bodde och levde i Stockholm förr i tiden. Lekparken är finansierad av Södermalms stadsdelsnämnd och formgiven och uppbyggd av Lekplatsbolaget i samarbete med scenografen och konstnären Tor Svae. Lekparken belönades med ”Årets byggnadspris 2012” som utdelas av Stockholms läns hembygdsförbund. Bilder Se även Andra temalekplatser i Stockholmsområdet skapade av Tor Svae: Mulle Meckparken Anders Franzéns park Ivar Los park Krubbans lekplats Lilla Kvarnholmen Källor Stockholms stad: Bryggartäppan. Epsteins blogg i DN: Årets byggnadspris till Bryggartäppan på Söder. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bryggartäppan.
Böskolan

Böskolan är en skola vid Danska vägen i kvarteret 80 Sorken i stadsdelen Bö i Göteborg. Skolan grundades år 1888. Böskolans äldsta delar uppfördes år 1889 och omfattade en tvåvånings träbyggnad. Den uppfördes av byggnadsfirman F O Peterson & Söner. Skolan fick elektrisk belysning år 1908, samtidigt som Örgryte nya kyrka. År 1941 byggdes den ut med en byggnad i funktionalistisk stil efter ritningar av Ragnar Ossian Swensson. Även de äldre delarna byggdes om och fick putsfasader, liksom den ny byggnaden. Innan skolan byggdes ut hade den åtta klassrum, varav ett användes som gymnastiksal. Dessutom fanns två handarbetssalar, samt en träslöjdssal i källaren. Skolan hade vid den tiden tolv klasser. Tillbyggnaden gav åtta nya klassrum, samt specialsalar och gymnastikavdelning. Det gamla Jakobstorpet och torrdassen revs och lärarbostaden byggdes till för att rymma vaktmästarbostad, skolmåltidslokal, skolsköterska och tandklinik. Byggnaderna är huvudsakligen bevarade sedan 1940-talet. År 1953 bildade Lundenskolan eget överlärardistrikt och Böskolan blev huvudskola i Örgryteområdet, som 1955 startade försöksverksamhet med enhetsskolans tre stadier. Böskolan blev då en högstadieskola där årskurserna 7–9 dominerade. År 1994 föreslogs det att Böskolan skulle läggas ner. Föräldrar bildade då en ekonomisk förening och Böskolan är idag en friskola med förskola, låg,mellan och högstadium. Referenser Lönnroth Gudrun, red (2000). Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse i Göteborg: ett program för bevarande. D. 2. Göteborg: Stadsbyggnadskontoret. Libris 2901637. ISBN 91-89088-05-0 , s. 117 ”Böskolan 100 år 1888–1988”. Örgryteföreningen. http://www.orgryteforeningen.se/wp-content/uploads/2013/12/Boskolan_100_ar.pdf. Läst 1 januari 2015. ”Kurt Nauber – Minnesbilder från Skårområdet i Örgryte – Del 3”. Örgryte Odalmän. http://orgryteodalman.se/kurt-nauber-minnesbilder-fran-skaromradet-i-orgryte-del-3/. Läst 1 januari 2015. Noter Vidare läsning Bö i våra hjärtan : [om Bö förr och nu av elever i] Böskolan : [läsåret 1986/87]. - 1987. - ISBN 91-85414-79-4 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Böskolan.﻿ Officiell webbplats
Djurgårdens besökscentrum

Djurgårdens besökscentrum (Royal Djurgården Visitor Center) är en informationspaviljong vid Djurgårdsvägen 2 på Södra Djurgården i Stockholm. Byggnaden uppfördes år 2013 på initiativ av Kungliga Djurgårdsförvaltningen (KDF) och fungerar som entré till Evenemangsparken Södra Djurgården och Kungliga nationalstadsparken. Årligen passerar här omkring 10 miljoner besökare. Bakgrund På våren 2009 antog Stockholms kommunfullmäktige en fördjupad översiktsplan för Stockholms del av Kungliga nationalstadsparken. I planen fick västra delen av Södra Djurgården beteckningen ”Evenemangspark”. I översiktsplanen konstateras att ”verksamheter ska kunna förnyas och att området bedöms tåla viss komplettering och förändring”. Som exempel för ”viss komplettering och förändring” föreslogs en ny entré- och informationsbyggnad vid Djurgårdsbron. Byggnad Kungliga Djurgårdsförvaltningen fungerade tillsammans med Djurgårdsbrons Sjöcafé som uppdragsgivare och byggherre. Till arkitekt anlitades Ettelva Arkitekter genom Michael Klingemann som var ansvarig för projektet. Huset består av två delar: en informationsdel och en restaurangdel. Två tredjedelar av byggnaden, som innehåller teknikutrymmen, offentliga toaletter och ett sommarkök, ligger under mark. Arkitekterna formgav huset som en lätt paviljong med svängt tak som fick sin inspiration av Hagaparkens Koppartält. Fasaden öppnar sig mot Djurgårdsvägen och Djurgårdsbron med stora glaspartier medan de slutna fasaddelarna mot väst är spånklädda och skall påminna om Djurgårdens spånklädda byggnader, exempelvis Biologiska museet. Även yttertaket är täckt med spån. Dominerande i interiören är en stor öppen spis som placerades centralt på entréplanet. Djurgårdens besökscentrum har 250 m² uppvärmd byggyta ovan mark och en souterrängvåning på 630 m² med kök, personalrum, förråd. Till huset hör även en parkterrass som sträcker sig ner till Djurgårdsbrunnsviken. Här finns informationstavlor, blomsterrabatter och sittplatser samt båt- och cykeluthyrning. Landskapsarkitekt Sture Koinberg var ansvarig för gestaltningen av landskapet kring byggnaderna och anpassningen till parklandskapet. Besökscentret har varit öppet för allmänheten sedan i juni 2013. Den officiella invigningen ägde rum den 23 september 2013. Besökscentret Visit Djurgården är ett samarbete mellan Kungliga Djurgårdens Intressenter, Kungliga Djurgårdens Förvaltning, Länsstyrelsen i Stockholm, Förbundet Ekoparken och Världsnaturfonden. Besökscentrumet lanseras sedan 2017 som Royal Djurgården Visitor Center. Interiörbilder Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Djurgårdens besökscentrum.
Dravens naturreservat

Dravens naturreservat är ett naturreservat i Reftele och Ås socknar i Gislaveds kommun och Bredaryds socken i Värnamo kommun i Jönköpings län. Reservatet omfattar 440 hektar och är skyddat sedan 1993. Det är beläget 3 kilometer sydost om Reftele och 5 kilometer väster om Bredaryd. Området består av fågelsjön Draven med kringliggande strandängar. För att uppnå mer odlingsmark sänktes sjöns nivån under 1800-talet och även i början av 1900-talet. Dessa åtgärder tillsammans med att betningen minskade medförde att sjön började växa igen. Efter att området avsattes som naturreservat 1993 har nivån på sjön höjts. Området har ett rikt fågelliv. Sjön är en viktig rast- och häckningsplats för en lång rad våtmarksfåglar. Bildgalleri Källor Draven, Länsstyrelsen i Jönköpings län Länsstyrelsen, Folder om Draven Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Dravens naturreservat.﻿