NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Landskrona railway station

Landskrona railway station is the railway station in Landskrona, Skåne County. It first opened in January 2001 and is a part of the West Coast Line. History Prior to 2001 the former railway station in Landskrona was a terminal station located inside the city center. In connection with the expansion of Västkustbanan to double track, a new double-track railway was built between Kävlinge and Helsingborg, which ran outside Landskrona city center. The new station, called "Landskrona Östra", was built just outside the city center. The former station is now called "Landskrona freight rail yard" and is served only by freight trains. In order for the residents of Landskrona to be able to get from the city's urban area to the new station, a new trolley bus line was inaugurated in September 2003. The trolley bus line connects to a travel center at Skeppsbrokajen, which was inaugurated in 2009. Landskrona railway station 1865–2000 The former station located in the city center was built by the Landskrona-Eslöv Railway Joint-stock Company in connection with the railway to Eslöv. The station building was designed by Claes Adelsköld and was inaugurated in 1865. The station is centrally located in Landskrona and since 2001 it has been operated solely by freight traffic. Traffic The station is served by the local trains Pågatågen and the regional trains Oresundtrains. The local trains run with hourly traffic throughout the traffic day with reinforcement to half-hourly traffic during rush hour traffic. The Öresund trains run with hourly traffic throughout the day with an additional 2 trains per hour in rush hour traffic. Bus station Local traffic consists of five of Landskrona's city bus lines, of which No. 3 runs with trolley bus, the only one in Sweden. In addition to this, a number of regional buses also stop here. All bus stops are equipped with separate bus shelters, with associated roofs and benches. The bus station is in the form of a U-shape and consists of 8 modes, of which modes A, B, C and D are used for city buses, and modes E, F, G and H are used for regional buses as well as long-distance buses and temporary replacement buses. The city bus stops are located across the outside of the station, accessible without having to cross the road, whereas the remaining stops for regional and long-distance services are located as boarding islands inside the shape of the station and accessing these requires passengers to cross the bus path. Layout The station has two platforms, one side platform and one island platform. To get between the platforms there are stairs and two lifts. Services Ticket sales take place via Skånetrafiken's ticket machines next the platform for track 3. Since 2018, there is a waiting hall connected to the station with restrooms and information signs. Facing the waiting hall on the opposite side of entrance is Pressbyrån, the agent for Skånetrafiken cards and tickets. See also Rail transport in Sweden References External links Media related to Landskrona station at Wikimedia Commons Landskrona station - Skånetrafiken
Landskrona station

Landskrona station är Landskronas järnvägsstation. Den öppnade i januari 2001 och ligger utmed Västkustbanan. Stationen trafikeras av Skånetrafikens Pågatågen och Öresundståg. Stationen har förbindelse med Landskronas centrum med trådbussar. Stationen har två plattformar, en sidoplattform och en mellanplattform. För att ta sig mellan plattformarna finns trappor och hissar. Trafiktekniskt är det en driftplats med namnet Landskrona Östra. Historia Fram till 2001 var stationen i Landskrona en säckstation i stadens centrum. I samband med att man började bygga ut Västkustbanan till dubbelspår byggdes en ny dubbelspårig järnväg mellan Kävlinge och Helsingborg som gick utanför Landskrona centrum. En ny station, vid namn Landskrona Östra, anlades strax utanför tätorten. Den tidigare säckstationen heter numera Landskrona godsbangård och trafikeras enbart av godståg. För att Landskronaborna skulle kunna ta sig från stadens tätort till den nya stationen invigdes det i september 2003 en trådbusslinje mellan tätorten och stationen. Trådbussarna ansluter till ett resecentrum vid Skeppsbrokajen som invigdes 2009. Landskrona järnvägsstation 1865–2000 Den tidigare stationen i centrum byggdes av Landskrona-Eslövs Järnvägsaktiebolag i samband med järnvägen mot Eslöv. Stationshuset ritades av Claes Adelsköld och invigdes 1865. Stationen ligger centralt i Landskrona och sedan 2001 trafikeras den enbart av godstrafik. Trafik Landskrona station trafikeras av de lokala pågatågen och regionaltågen Öresundståg. Pågatågen körs med timmestrafik under hela trafikdygnet med förstärkning till halvtimmestrafik under rusningstrafik. Öresundstågen körs med halvtimmestrafik under hela trafikdygnet med ytterligare 2 tåg per timme i rusningstrafik. Busstation Lokaltrafiken utgörs av fem av Landskronas stadsbusslinjer, varav nr 3 körs med trådbuss, den enda i Sverige. Utöver detta så stannar även ett antal regionbussar här. Busstationen är U-formad och består av 8 lägen varav läge A, B, C och D används för stadsbussar, och läge E, F, G och H används för regionbussar samt fjärrbuss och ibland ersättningsbussar. Läge A-D för stadsbussar ligger utmed busstationens utsida, medan läge E-H för region- och fjärrbuss ligger inuti stationsformen och för att ta sig till dessa krävs att passagerare korsar bussvägen. Samtliga hållplatslägen är utrustade med separata busskurer, med tillhörande tak och bänkar. Service Biljettförsäljning sker via Skånetrafikens biljettautomater intill plattformen för spår 3. År 2018 invigdes en väntsal ansluten till stationen med tillhörande toaletter och informationsskyltar. Mitt emot vänthallen finns Pressbyrån som är ombud åt Skånetrafikens kort- och biljettförsäljning. Källor Noter Externa länkar Stationsinfo om Landskronas station Järnväg.net om Västkustbanan Om Landskronas trådbuss
Landskyrkan

För andra kyrkor som kallas Landskyrkan, se Askersunds landskyrka, Skellefteå landsförsamlings kyrka och Backens kyrka. Landskyrkan är en kyrkobyggnad som ligger intill Säveån i norra utkanten av Alingsås. Den tillhör Alingsås församling i Skara stift. Kyrkobyggnaden Enligt skriftliga källor pågick byggnadsarbeten här år 1293. Om det är nuvarande stenkyrka som åsyftas vet man inte, men den har medeltida ursprung. Åren 1760-1765 genomfördes en ombyggnad då kyrkan fick sin nuvarande bredd och 1824 förlängdes kyrkan åt öster då nuvarande kor och sakristia tillkom. Ett kyrktorn uppfördes 1831 vilket ersatte klockstapeln. Därmed hade dagens empirkaraktär etablerats. Kyrkan består av ett långhus med rakt avslutat kor i öster. Kyrktorn med vapenhus finns i väster. Öster om koret finns en vidbyggd sakristia. Långhus och kor har ett gemensamt mansardtak, medan sakristian har ett eget lägre mansardtak. Taken är belagda med enkupigt rött lertegel. Tornet har en rundad fyrkantig huv och en fyrkantig lanternin. Torntak och lanternin är täckta med ärgad kopparplåt. Kyrkorummet har en inredning i ljus och luftig rokoko. Karaktären från början av 1800-talet är väl bevarad. Innertakets tunnvalv är målat som ett himlavalv med moln och änglar. Målningarna är utförda 1765 av målaren Nils Åvall från Borås. Altarväggen är uppbyggd med pilastrar kring en absid och altaret har bibehållit den förr så vanliga kopian av Thorvaldsens Kristusstaty. Inventarier Dopfunten av trä med åttakantig cuppa är tillverkad 1928. Funten är målad i vitt och guld. Predikstolen är tillverkad 1847 av Johannes Andersson i Mjöbäck till Vinbergs gamla kyrka. År 1903 köptes den från Vinbergs församling. Predikstolen är i nyklassisk stil med svällande former och har ljudtak. Orgel På läktaren i väster står 1877 års ljudande fasad byggd av Salomon Molander. Nuvarande verk är kyrkans fjärde, tillverkat 1965 av A. Magnusson Orgelbyggeri AB och har sexton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Karl Nelson utförde 2001 en dispositionsförändring. Bilder Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 10. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 210. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Landskyrkan.
Landsnora kvarn och såg

Landsnora kvarn och såg ligger i Sollentuna kommun vid Landsnoravägen intill Edsvikens nordöstra strand. På platsen har det funnits en kvarn i mer än 400 år, men någon gång under den senare delen av 1500-talet övergavs denna. Man vet inte när kvarnen byggdes eller varför man slutade använda den. Man byggde emellertid en ny kvarn på samma plats kort tid efter detta. Kvarnen samt ett intilliggande sågverk nyttjades in på 1950-talet. Sågen, kvarnen och området bildar en värdefull helhetsmiljö. Kvarnen Den som lät bygga kvarnen var proviantmästare och fogden Henrik Olofsson, samma man som även lät uppföra Edsbergs gård, föregångaren till Edsbergs slott, han grundade även Edsbacka krog 1626. Man vet inte med bestämdhet när Landsnora kvarn byggdes, men de bärande bjälkarna i byggnaden är tillverkade 1632. År 1638 ägde greven Gabriel Bengtsson Oxenstierna Edsbergs gård och kvarnen. Han hade under första hälften av 1630-talet börjat köpa upp stora markområden i Sollentuna socken. Det finns inte mycket fakta om de första mjölnarna som arbetade på Landsnora kvarn men från 1714 kan man följa dem i kyrkböckerna. Idag är Landsnora kvarn Sollentunas äldsta profana byggnader. Sågen En "behovssåg" (avsedd enbart för gårdens behov) omnämns första gången i 1807 års jordebok. Nuvarande såghus i rödmålade bräder uppfördes vid 1800-talets mitt. 1862 noterades att sågen drevs av ett överfallshjul (vattnet påförs uppifrån) med 3,5 meters diameter. Vattnet leddes fram i en 13 meter lång täckt ränna. Sågen hade ursprungligen en stående enbladig ramsåg. Man sågade bräder och balkar. Senare moderniserades sågen med vattenturbin och cirkelsåg. På 1920-talet drevs sågen och kvarnen av en tändkulemotor av fabrikat Drott från Motorfabriken Pythagoras i Nortälje. Motorn tillverkades 1924 och utvecklar 30 hk vid 375 varv/minut. Nedläggning och upprustning Fram till år 1924 tillhörde kvarnen Edsbergs slott som då ägdes av familjen Rudbeck. Den siste mjölnaren var Robert Carlsson som friköpte kvarnen 1924 och drev den samt det intilliggande sågverket in på 1950-talet. Efter detta fick anläggningen förfalla tills kommunen 1983 övertog området och renoverade exteriören. Efter detta har hembygdsföreningen successivt rustat upp interiören. Man har som mål att återställa kvarnen i det skick den hade vid nedläggningen. Kvarnen drevs av ett vattenhjul fram till på 1920-talet då en Drott tändkulemotor inköptes som drivkälla. Trots att tändkulemotorn främst användes till sågverket var det den som togs när kvarnen var igång ett par gånger per år. Främsta anledningen var att vattenhjulet saknas i kvarnen. Ett nytt vattenhjul finns dock sedan år 2010 i sågen. I omgivningen finns mjölnarstugan och ytterligare två stugor bevarade. Kvar finns även kvarndammen, den stensatta rännan och dammportarna. Bilder Kvarnen, exteriör Kvarnen, interiör Sågen, exteriör Sågen, interiör Video Se även Mjölnarens källa vid Landsnora kvarn. Källor Informationstavla på platsen Sollentuna kommuns presentation av Landsnora kvarn. Stockholms läns museum: Landsnora kvarn. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Landsnora kvarn och såg.
Landsorts kapell

Landsorts kapell är ett kapell som tillhör Ösmo-Torö församling i Strängnäs stift. Kapellet ligger i orten Landsort på Öja som är den sydligaste ön i Stockholms skärgård. Kapellet Kapellet uppfördes 1939 efter ritningar av arkitekt Ove Leijonhufvud och var en gåva av hovjägmästare Helge Axelsson Johnson på Berga Slott i Västerhaninge. 10 december 1939 invigdes kapellet av biskop Gustaf Aulén. Byggnaden har en stomme av trä och vilar på en hög betongsockel där en källare är inrymd. Vid västra kortsidan finns ett litet vapenhus. Ytterväggarna är klädda med vitmålad stående panel. Kapellets sadeltak är sedan 1959 belagt med dubbelfalsad kopparplåt. Tidigare takbeläggning var skiffer. På en bergknalle norr om kapellet står en klockstapel med öppen konstruktion. Klockstapeln med kyrkklocka är gåva av kontraktsprost David Froste med fru. Inventarier Altartavlan är målad och skänkt av skärgårdsmålaren Axel Sjöberg. Dopfunten skänktes till kapellet 1953 av Torö församling. I kyrkorummet hänger två votivskepp. Till vänster i kyrkorummet finns en stor oljemålning skänkt av konstnären Rolf Mellström. Galleri Källor Kyrkobeskrivning från församlingen Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation LANDSORT.COM Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Landsorts kapell. Stockholm Archipelago Trail karta
Lane-Ryrs kyrka

Lane-Ryrs kyrka är en kyrkobyggnad i Kyrkebyn i Göteborgs stift. Den är församlingskyrka i Lane-Ryrs församling. Historia Den första kyrkobyggnaden var en träkyrka, som uppfördes någon gång under medeltiden. Den ersattes 1671 av ännu en träkyrka som revs 1873. Dess altare och predikstol finns på Bohusläns museum. Taket var bemålat 1743 av Jonas Ahlstedt. Brädorna återanvändes efter rivningen som golvbrädor i en byggnad i Uddevalla. Då den revs 1965 togs de 330 brädorna till vara och finns nu bevarade på Bohusläns museum. Kyrkobyggnaden Nuvarande stenkyrka i romansk stil uppfördes 1873–1874 efter ritningar av Albert Törnqvist (som även ritat Karlstads domkyrka). I samma byggnadskropp ryms både ett långsträckt långhus och ett tresidigt kor. Vid västra sidan finns kyrktornet med gavlar och en pyramidformad spira. Vid östra sidan ligger sakristian i en tresidig absidliknande tillbyggnad. Antalet sittplatser är 222. Kyrkan renoverades 1964. Inventarier Altartavla föreställande Kristi förklaring, utförd 1874 av Svante Leonard Rydholm. Dopfunt av trä och predikstol i nyklassisk stil. Orgel I samband med uppförandet av den nuvarande kyrkbyggnaden installerades 1878 en orgel byggd av Salomon Molander. Den ersattes av en ny tillverkad av John Grönvall Orgelbyggeri som installerades 1967. Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 501. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 120. Libris 904466 Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Lannavaara minneskyrka

Lannavaara minneskyrka, eller Prinsessan Eugenies minneskyrka, är en kyrkobyggnad i Lannavaara i Luleå stift. Den är församlingskyrka i Vittangi församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes på initiativ av August Lundberg av föreningen Lapska missionens vänner till åminnelse av prinsessan Eugénie. Kyrkan invigdes på trettondedagen 1934 och förvaltades sedan av Svenska Missionssällskapet till 1954 då den överfördes till en för ändamålet särskilt bildad stiftelse i Lannavaara. År 1973 genomgick kyrkan en grundlig reparation och ombyggnad. Bland annat togs orgelläktaren bort och ett sammanträdesrum byggdes. Sakristian blev skrudkammare och köket omvandlades till sakristia. Söndagen den 28 oktober 1973 återinvigdes kyrkan av biskop Stig Hellsten. Orgel Okänt år bygger Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad en mekanisk orgel i kyrkan. Den flyttas senare till Masugnsbyns kyrka. Den nuvarande orgeln i koret är tillverkad av Grönlunds Orgelbyggeri, Gammelstad och levererad 1973. Orgeln är mekanisk. Källor Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Lannavaara minneskyrkas historia
Lansjärvs kyrka

Lansjärvs kyrka är en kyrkobyggnad i Lansjärv. Den tillhör Överkalix församling i Luleå stift. Kyrkobyggnaden Träkyrkan uppfördes 1942 efter ritningar av arkitekt Lars Bertil Höök. Den har en rektangulär planform och fasader klädda med vitmålad, liggande träpanel. Utmed långsidorna finns rektangulära, tvådelade fönster med spröjsar. Byggnaden har valmat plåttak som bär en korsförsedd takryttare. Kyrkorummet har ett golv av trä och en fast bänkinredning i öppna kvarter. Tak och väggar är klädda med vitmålade masonitskivor. Takets mittparti har ett tunnvalv. Utanför kyrkan står en klockstapel i trä ritad 1941 av Einar Lundberg. Kyrkklockan är 80 centimeter i diameter och göts 1953 av Bergholtz klockgjuteri. Inventarier Altartavlan är målad av Torsten Nordberg, Stockholm. Tavlan är en gåva av Lansjärvs syförening. Kyrkans textilier är tillhandahållna av föreningen kyrklig konst i Stockholm. Referenser Överkalix församling Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation
Lantmäteribacken

Lantmäteribacken är en 30 meter lång kullerstensbelagd gata på Norrmalm i Stockholm. Gatan sträcker sig från Jussi Björlings Allé i Kungsträdgården till Västra Trädgårdsgatan. Namnet kommer från Lantmäteristyrelsen som mellan 1689 och 1975 huserade i det byggnadsminnesmärkta Lantmäteristyrelsens hus på gatans södra sida. Dess norra sida upptas av fastigheten Kungliga Trädgården 3 vilken sedan 1940-talet inhyser Justitieombudsmannen. I Överståthållareämbetets kungörelse 1869 listas backen under §5: Kälkåkning som en av få allmänna platser i centrala staden där vinternöjet kunde företagas utan polismyndighets särskilda tillstånd (dock inte senare än klockan nio på kvällen). Källor Harlén, Hans (2008). Stockholm A-Ö. Stockholms stads monografiserie, 0282-5899 ; 189. Stockholm: Stockholmia förlag. Libris 10691482. ISBN 978-91-7031-197-0
Lantmäteristyrelsens hus

Lantmäteristyrelsens hus, historiskt Drottning Kristinas lusthus eller dito lustslott, är en byggnad i Lantmäteribacken, hörnet Västra Trädgårdsgatan vid Kungsträdgården, i Stockholm, uppförd 1642 efter ritningar av byggmästaren Louis Gilles som lusthus till Drottning Kristina. Historia Vid tiden för Kristinas regering rådde det brist på lediga tomter på Stadsholmen, det nuvarande Gamla Stan. För att locka blivande ämbetsmän till den nya stormaktens huvudstad erbjöd man tomter i den Norre Förstaden, det nuvarande Norrmalm, vilken vid denna tid till större delen utgjordes av ett hantverkarsamhälle med låga trähus. Uppförandet av lusthuset var en del i en strategi att skänka kunglig glans och höja status på den norra förstaden. Planen föll väl ut, och snart restes allt fler högadliga palats i grannskapet. Efter Kristinas abdikation 1654 hotades lusthuset av förfall. 1689 flyttade Lantmäterikontoret in i byggnaden och stannade där ända fram till 1975. Nuvarande Lantmäteriet har sedan dess sitt huvudkontor i Gävle. Enligt arkitekturhistoriker som Sten Karling och Tord O:son Nordberg har Gilles utgått från ritningar av den kungliga arkitekten Simon de la Vallée, som dog just som denna byggnad hade påbörjats. Det anses att dess tak med det förhöjda mellanpartiet, som avbildas i Erik Dahlberghs Suecia antiqua et hodierna, skulle vara föregångaren till det så kallade säteritaket som är en svensk takform. Sitt nuvarande utseende, med det brutna valmtaket, fick huset på 1740-talet genom Carl Hårlemans ombyggnad. Sandstensportalen är dock original från husets byggnadsår. Huset är enskilt byggnadsminne sedan 1995. Referenser Juvander, Katarina (1999). Stockholms byggnadsminnen. Länet. Stockholm: Byggförl. i samarbete med Länsstyr. och Riksantikvarieämbetet. Libris 2799191. ISBN 91-7988-121-1 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lantmäteristyrelsens hus.
Lappträsks kyrka, Sverige

Lappträsks kyrka är en kyrkobyggnad i Lappträsk i Luleå stift. Den är församlingskyrka i Haparanda församling i Luleå stift. Till 2010 tillhörde den det numera upplösta Karl Gustavs församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1949–1952 efter ritningar av arkitekt Bertil Höök. 16 november 1952 invigdes kyrkan av biskop Bengt Jonzon. Byggnaden har en stomme av trä och består av ett rektangulärt långhus med utskjutande sakristia och vapenhus. Ytterväggarna är klädda med gråvit, liggande träpanel och det branta sadeltaket är klätt med spån. Entrén har en loggia som täcks av ett spånklätt valmat tak. Kyrkorummet har trägolv och en fast bänkinredning. Innerväggarna är klädda med gråvit träpanel, korväggen är målad i blått. Det brutna innertaket är klätt med vitmålad träpanel. Altaret är placerat i en nisch. Intill kyrkan finns en fristående klockstapel med spånklädd huv som är uppförd 1951. Kyrkklockan är gjuten av Bergholtz klockgjuteri. Referenser Haparanda församling Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Lars-Erik Larsson-gymnasiet

Lars-Erik Larsson-gymnasiet (LEL) grundades år 2001 av Eva Svanholm Bohlin och är en friskola i centrala Lund med naturvetenskapligt och samhällsvetenskapligt program, båda med musikprofil. Skolan drivs som en ideell förening och är uppkallad efter tonsättaren Lars-Erik Larsson. Historik Skolans grundare hade sedan 1991 haft musikklasser vid Katedralskolan i Lund, men vid pensioneringen från denna tjänst bestämde Svanholm Bohlin sig för att starta friskolan Lars-Erik Larsson-gymnasiet. Utformningen av skolan inspirerades av Sankt Annæ Gymnasium i Köpenhamn och Stockholms musikgymnasium. Vid starten uppstod vissa problem med att hitta lokaler och under första året hyrdes tillfälliga lokaler i Lund Folkets Hus i Lund och vissa lektioner genomfördes i Lunds universitets lokaler. Undervisningen flyttade snart in sig i Lindebergska skolans lokaler, där även Lunds Kulturskola huserar, först som en temporär lösning, men efter flera rundor kring framför allt laborationssalar för de naturvetenskapliga ämnena uppfördes två tillfälliga paviljonger 2003. Dessa paviljonger användes fram till årsskiftet 2021/22 då nya lokaler för de icke musikaliska ämnena invigdes på Bredgatan i samband med skolans 20-årsjubileum. Utbildning Skolan har sedan starten erbjudit ett naturvetenskapligt program med musikprofil och sedan 2014 även samhällsvetenskapligt program med musikprofil. Under läsåret 2024/25 togs två naturvetarklasser och en samhällsvetarklass in. Stora delar av den konstnärliga undervisningen examineras genom offentliga konserter, bland annat framförs Lars-Erik Larssons Förklädd gud i Lunds domkyrka varje höst. Det genomförs också luciakonserter i Allhelgonakyrkan, en musikal på Lunds Stadsteater och elektrifierade konserter på Mejeriet. Alumner Artisten Måns Zelmerlöw Hjördis Bornemark Referenser
Kościół Larvs

Kościół Larvs – kościół znajdujący się w mieście Larv w gminie Vara w Szwecji, należący do diecezji Skara. Historia Dawny budynek kościoła powstał w średniowieczu, jednak ze względu na zbyt małą powierzchnię został zburzony, a na jego miejsce postawiono nowy. Obecny kamienny kościół został wzniesiony w latach 1863–1865 w neoklasycystycznym stylu, na podstawie projektów architekta Ludwika Hedina. W 1872 roku sala kościoła została uzupełniona o organy, zbudowane przez Johana Niklasa Söderlinga w Göteborgu, oraz fasadę architekta Fredrika Åboma. W 1938 roku wnętrze kościoła zostało odmalowane. W latach 1992–1993 kościół przeszedł kolejny gruntowny remont, zarówno wewnątrz jak i na zewnątrz. Kościół składa się z nawy z chórem kapłańskim i apsydy w części wschodniej oraz wieży w części zachodniej. Na północnej stronie chóru znajduje się rozbudowana zakrystia. Galeria Przypisy