NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hulta kyrka

Hulta kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2007 tillhör den syrisk-ortodoxa församlingen i Borås (tidigare Gustav Adolfs församling i Skara stift). Kyrkan ligger i stadsdelen Hulta i Borås kommun. Kyrkobyggnaden Träkyrkan är en demonterbar vandringskyrka tillverkad av Oresjö Sektionshus och satt på plats 1966. Till formen är byggnaden en treskeppig basilika, där mittskeppet har ett brant sadeltak och sidoskeppen plana tak med lägre höjd. Ytterväggarna är klädda med stående lockpanel. Vid sydöstra sidan finns ett tillbyggt församlingshem från 1972. Norr om kyrkan finns en fristående klockstapel som är samtida med kyrkan. Klockstapeln är en öppen konstruktion av brunmålat trä som vilar på fyra fyrkantiga ben. I stapeln hänger en kyrkklocka. Sedan 1989 finns automatisk klockringning. Kyrkan, som tidigare tillhörde Borås Gustav Adolfs församling, såldes år 2007 till syrisk-ortodoxa församlingen i Borås. Inventarier Altaret av trä är från 1974. Tillhörande altartavla är tillverkad 1974 av Syster Marianne i Alsike kloster. Tavlans motiv är Herrens bön. Dopfunten är troligen samtida med kyrkan. Funten har en rund cuppa med en mässingskål. Orgel Orgeln, tillverkad 1978 av Grönlunds Orgelbyggeri, flyttades vid försäljningen först till Norrmalms församlingshems kyrksal och vid dess nedläggning 2014 till Gustav Adolfs kyrkans norra kapell. Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 78. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 115. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Noter Externa länkar Syrisk-ortodoxa församlingen i Borås
Hummelholm

Hummelholm is een dorp, ongeveer 18 kilometer ten noorden van Nordmaling in Zweden, en tevens naam van een nabijgelegen natuurgebied. Omdat het weidegebied bij het dorp nog op een extensieve traditionele manier werd beheerd is dit in 1977 als natuurreservaat aangewezen. Het natuurreservaat omvat een deel van een rivier, kruidenrijke graslanden en open bos. Een kaart van Hummelholm uit 1793 laat zien dat het huidige reservaat toen bijna volledig onder water stond. Slechts twee eilanden lagen hoger dan het zeeniveau.
Hummelholm (naturreservat)

Hummelholm är en by ungefär 18 kilometer från Nordmaling, där lövängarna sköts på gammalt sätt. 1977 avsattes därför Hummelholmsängarna som naturreservat. I augusti varje år samlas byborna för att med lie och höräfsa genomföra höskörden på ängarna. På så sätt hålls det landskapet öppet och sommarens blomsterprakt bevaras. På försommaren blommar rödblära och åkerbär och på sensommaren fibblor, gullris, renfana och älvsallad. En karta från 1793 över Hummelholm visar att det nuvarande reservatet då nästan helt låg under vatten. Endast två öar stack upp ovanför havsytan. 1858 skedde laga skifte på byns marker. Då fanns tolv öar i västra delen av byn. Idag är Hummelholms lövängar sammanväxta med fastlandet. Mellan 1895 och 1977 flottades timmer längs Öreälven, från inlandet ned till kusten. För att flottningen skulle ske problemfritt byggdes stenkistor och ledarmar för att undvika att timret fastnade längs stränderna. I reservatet finns fortfarande en välbevarad stenkista. I anslutning till reservatet finns även en rastplats och en raststuga. Galleri Referenser Externa länkar Länk till Reservatskartan
Hundsjön, Lappland

Hundsjön är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,146 kvadratkilometer och ligger 338 meter över havet. Delavrinningsområde Hundsjön ingår i det delavrinningsområde (713922-155603) som SMHI kallar för Utloppet av Stenkullafors Dämnomr. Medelhöjden är 379 meter över havet och ytan är 139,27 kvadratkilometer. Räknas de 722 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 8 199,55 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Ångermanälven mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (69 procent). Avrinningsområdet har 26,8 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 19,2 procent. Se även Lista över insjöar i Vilhelmina kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Hundsjön på VISS
Equmeniakyrkan Huskvarna

Equmeniakyrkan Huskvarna (tidigare Huskvarna missionskyrka) är en svensk kyrkobyggnad i Huskvarna. Den tillhör Equmeniakyrkan, efter att tidigare ha ingått i Svenska Missionskyrkan. Nuvarande kyrkobyggnad invigdes 1960. Kyrkan är känd för sitt stora fondfönster gjort av glas samt en orgel byggd av den kända danska orgelfirman Marcussen.[källa behövs] Källor Noter Externa länkar Equmeniakyrkan Huskvarnas webbplats
Husören, Småland

Husören är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i Bräkneåns huvudavrinningsområde. Sjön är 14,1 meter djup, har en yta på 0,3 kvadratkilometer och är belägen 111,3 meter över havet. Delavrinningsområde Husören ingår i det delavrinningsområde (625436-145078) som SMHI kallar för Ovan Lillån. Medelhöjden är 121 meter över havet och ytan är 56,67 kvadratkilometer. Räknas de 10 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 307,64 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Bräkneån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (84 procent). Avrinningsområdet har 1,8 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 3,2 procent. Se även Lista över insjöar i Ronneby kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Huvan, Uppland

Huvan är en sjö i Norrtälje kommun i Uppland och ingår i Norrtäljeån-Åkerströms kustområde. Sjön har en area på 0,48 kvadratkilometer och ligger 18 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Penningbyån. Delavrinningsområde Huvan ingår i det delavrinningsområde (662274-165106) som SMHI kallar för Inloppet i Addarn. Medelhöjden är 37 meter över havet och ytan är 12,65 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 36,48 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Penningbyån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (66 procent), öppen mark (11 procent) och jordbruk (17 procent). Avrinningsområdet har 0,48 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 3,8 procent. Se även Lista över insjöar i Norrtälje kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Huvan på VISS
Hyltans naturreservat, Halmstads kommun

Hyltan är ett naturreservat i Tönnersjö socken i Halmstads kommun i Halland. Reservatet ligger 15 km öster om Halmstad vid vägen mot Mästocka. Hyltan består av en svårtillgänglig ravin. Här är rikligt med mossor och lavar, även flera rödlistade. Ädellövskogen är mycket gammal och inom området häckar stenknäck, skogsduva och mindre flugsnappare. Bland växterna kan nämnas gullpudra, dvärghäxört och småvänderot. Hyltan är skyddat sedan 2001 och omfattar 15 hektar. Nära intill finns naturreservatet Kvarnaberget. Källor Hyltan, Länsstyrelsen i Hallands län
Hyltenäs kulle

Hyltenäs kulle är ett naturreservat i Marks kommun i Västra Götalands län. Reservatet bildades 1974 och omfattar 61 hektar. Det förvaltas av Västkuststiftelsen. Reservatet ligger vid sundet mellan Västra Öresjön och Östra Öresjön. Referenser Hyltenäs kulle, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Hådells gammelskog

Hådells gammelskog är ett naturreservat och Natura 2000-område i Gävle kommun, tre kilometer norr om Bergby. Hådells gammelskog består främst av gammal tallskog i blockrik morän. En mängd brandljud på stammarna visar att skogen fått sköta sig själv under lång tid. Inom området finns även mindre granskogspartier och tallmossar rika på skvattram. Skogen är ett populärt tillhåll för tretåig hackspett, slaguggla, tjäder och järpe. På grova aspar inom reservatet växer lunglaven. Vid infarten till naturreservatet finns en rekonstruerad skoghuggarkoja som fungerar som raststuga för besökare. Området är skyddat sedan 1999 och omfattar 15 hektar. Källor Se Sverige. Vägvisare till 650 smultronställen från Ales stenar till Överkalix, Lars Magnusson. 2002 s. 59-60. Länsstyrelsen, Hådells gammelskog naturreservat
Håjums begravningsplats

Håjums begravningsplats ligger på området Håjum i Trollhättan och syns från E45. Detta är den största av de två begravningsplatser som ligger inom Trollhättans tätort. Den andra heter Götalundens kyrkogård och ligger vid Götalundens kyrka i Götalundens församling. På Håjums begravningsplats som tillhör Trollhättans församling ligger Hoppets kapell och Ljusets kapell. Metakapellet som inte längre används ritades av Svante Dyhlén och uppfördes 1913. Referenser
Håketjärnarna

Håketjärnarna är ett naturreservat i Karlsborgs kommun i Västra Götalands län. Området är skyddat sedan 2009 och är 24 hektar stort. Reservatet är beläget 2 km nordöst om Granvik som ligger ca en mil norr om Karlsborg. Det är ett barrskogsområde i ett kraftigt kuperat spricklandskap. Naturreservatet är kuperat med höga bergsknallar, en dalgång emellan samt två små tjärnar. Tjädern trivs i området med tallskog och hällmarker. Där växer tuvull och blåbärsris. I nordöst ligger två skvattramomgivna tjärnar. I västra delen av reservatet går vandringsleden Västra Vätterleden. Källor Länsstyrelsen naturreservat Håketjärnarna
Hållsungamyrens naturreservat

Hållsungamyrens naturreservat är ett naturreservat i Torsby socken i Kungälvs kommun i Bohuslän. Det inrättades 1970 och har en areal på cirka 32 hektar. Reservatet ligger i en sprickdalgång och dess landskap präglas av glaciala fenomen såsom rundhällar och isräfflor. I floran förekommer både fuktkrävande växter som revsmörblomma, vattenklöver och kärrtistel och ängsväxter som luddtåtel, jungfrulin och darrgräs. Reservatet förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor ”Hållsungamyren”. Länsstyrelsen i Västra Götalands län. Arkiverad från originalet den 17 februari 2015. https://web.archive.org/web/20150217075253/http://www.lansstyrelsen.se/vastragotaland/Sv/djur-och-natur/skyddad-natur/naturreservat/lanets-naturreservat/kungalv/hallsungamyren/Pages/index.aspx. Läst 30 maj 2013. Noter
Hållöarkipelagens naturreservat

Hållöarkipelagens naturreservat är ett naturreservat i Kungshamns socken i Sotenäs kommun i Bohuslän. Naturreservatet består av öarna Hållö och Sälö samt flera mindre kobbar och skär. Öarna ligger söder om Smögen. Öarna är mycket flacka och ligger öppet i havsbandet mot Skagerrak. Öarna domineras av nakna hällmarker. Buskvegetation av slån, nypon och vide finns i små sänkor och sprickdalar. Trots det finns omkring ett par hundra växtarter. Bland dessa kan sodaört, västkustarv, och kustarun mämnas. I små vattensamlingar kan man hitta kransslinga, paddfot, smalkaveldun och vattenbläddra. Till de häckande fåglarna hör tofsvipa, enkelbeckasin, kustlabb och rödbena. Öarna är också utmärkta för fågelskådning av flyttfåglar. Reservatet inrättades 1975, det är omkring 292 hektar stort och förvaltas av Västkuststiftelsen. På ön Hållös högsta punkt står Hållö fyr som var färdig 1842. Fyren förklarades 1935 som byggnadsminne. Förutom fyrvaktarbostad finns ett kapell och ett föreningsdrivet vandrarhem på ön. Referenser Källor Hållöarkipelagen, Länsstyrelsen i Västra Götalands län (läst 2013-06-30) Noter
Hålta naturreservat

Hålta naturreservat är ett naturreservat inom nätverket Natura 2000 i Hålta socken i Kungälvs kommun i Bohuslän. Det ligger söder om Hålta kyrka och länsväg 168 mellan Kungälv och Marstrand. Reservatet bildades 1989 och har en areal på omkring 38 hektar. Det förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Hålta, Länsstyrelsen i Västra Götalands län (läst 7 juni 2013) Noter
Hårlemanska malmgården

Hårlemanska malmgården, även Hårlemanska huset, är en malmgård som ligger vid Drottninggatan 88A intill Centralbadsparkens entré på Norrmalm i Stockholm. Huset var arkitekten Carl Hårlemans bostad och är en av de få malmgårdar från 1700-talets början som finns kvar i centrala Stockholm. Marken inköptes år 1708 av Eva Johanna Hårleman (född Baartz) och sträckte sig mellan Drottninggatan och Holländargatan. Hon var änka efter hovträdgårdsmästaren Johan Hårleman och lät uppföra huset år 1710. Hennes son Carl Hårleman bodde i huset under huvuddelen av sin levnad. Han lät inreda om husets övervåning kring år 1748 i samband med sitt giftermål med Henrika Juliana von Liewen. 1780 sålde de Hårlemanska arvingarna området till sidenfabrikören Abraham Westman. År 1822 inköptes det av kommerserådet Paul Edvard Filéen, som ärvt en betydande förmögenhet från en plantage vid Demerara i Guyana. Hans fosterdotters släkt ägde sedan området och huset tills det år 1901 köptes av arkitekten Wilhelm Klemming. Denne byggde om husets undervåning till butiker och flyttade själv in med sin familj samt förnyade trädgården och ritade Centralbadet som stod färdigt 1904. 1965 förvärvade Stockholms stad fastigheten av Klemmings arvingar och huset förvaltas numera av AB Stadsholmen. Källor Informationstavla uppsatt av Stockholms stad Informationstavla uppsatt av Samfundet S:t Erik Projekt Runeberg angående Hårlemanska huset Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hårlemanska malmgården.
Hämeenjärvi

Hämeenjärvi är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i Torne älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,15 kvadratkilometer och ligger 335,1 meter över havet. Hämeenjärvi ligger i Torne och Kalix älvsystem Natura 2000-område. Delavrinningsområde Hämeenjärvi ingår i det delavrinningsområde (760454-177083) som SMHI kallar för Ovan Harrijoki. Medelhöjden är 398 meter över havet och ytan är 70,17 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Kaarejoki som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 421 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (47 procent) och sankmarker (51 procent). Avrinningsområdet har 1,17 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,7 procent. Se även Lista över insjöar i Kiruna kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Händelöbron

Händelöbron är en klaffbro över Motala ström vid Norrköpings hamn i Norrköping. Bron, som förbinder Norrköping med industriområden på Händelö, stod färdig 1965 och ersatte den färja över Lindö kanal som behövts sedan kanalen skurit av halvön Händelö och förvandlat den till en riktig ö. Händelöbron trafikeras (2008) av 8000 fordon varje dygn. Segelfri höjd vid stängd bro är 5,0 meter och fri bredd 11 meter. Dagliga öppningar av bron, på vinterhalvåret dock endast efter beställning. Källor Händelöbron Sjöfartsverket Mer tung trafik ökar utsläppen Norrköpings Tidningar 2008-03-10
Hässlebyskogen

Hässlebyskogen är ett 16,3 ha stort naturreservat i Örebro kommun. Det inrättades 2010 och ligger nordöst om tätbebyggelsen i Hovsta. Det består av granskog med partier av lövskog. Man har ambitionen att lövträden ska gynnas i framtida röjningar och gallringar, så att området bildar en lövrik blandskog. I området finns en hagmark med odlingsrösen och fossila åkrar som är klassad som fornminne. Bland svampar som växer i reservatet kan nämnas guldkremla, ett flertal arter av vaxskivlingar, samt de rödlistade (hotade) arterna kandelabersvamp och kungsspindling. Här har också gjorts fynd av signalarterna trolldruva, platt fjädermossa, kruskalkmossa, piskbaronmossa, grov baronmossa, flikig skinnlav och traslav. I områden där bete och slåtter förekommit finns arter som gullviva, klasefibbla, svinrot och brudbröd. I området finns uppmärkta promenadstigar. Se även Hovsta socken Gladarberget Referenser Om naturreservatet Länsstyrelsen Örebro län
Hästhagens naturreservat

Hästhagen är ett naturreservat i Mariestads kommun i Västergötland. Reservatet är 30 hektar stort och skyddat sedan 1981. Det är beläget 8 km norr om Mariestad nära Torsöbron vid Vänerns strand. Området består av en moräntäckt sluttning ner mot Vänern genomdragen av en del mindre kala bergspartier. Området består även av delvis igenvuxen hagmark med en bergsrygg centralt. Lövträd är vanliga. Den norra delen av området är barrskogsbevuxen och här har även en del bok planterats. Området har tidigare varit ett domänreservat. Grönsten i berget medför att floran är ovanligt rik med flera lundväxter som blåsippa, nunneört, tandrot, vårärt och trolldruva. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Hästhagen
Hästhultsskogen

Hästhultsskogen är ett naturreservat i Ljungby kommun i Kronobergs län. Reservatet omfattar 25 hektar och är skyddat sedan 1974. Det ligger öster om Lidhult och består av en urskogsliknande barrskog. Hästhultsskogen är rik på döda och omkullfallna träd. Dessa ger god miljö för fåglar, insekter och kryptogamer. Granar och tallar i skogen är mycket gamla, en del ända upp till 300 år. Mellan träden växer skogsstjärna, linnea, ekorrbär, och orkidén knärot. Vanliga fåglar är talltita, tofsmes, kungsfågel och svartmes. Genom området finns en markerad stig. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Hästhultskogen
Hästskotjärnen (Älvdalens socken, Dalarna)

Hästskotjärnen är en sjö i Älvdalens kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Älvdalens kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Hästtumla tallskog

Hästtumla tallskog är sedan 2009 ett naturreservat i norra delen av Kristbergs socken, Motala kommun, Östergötlands län. Belägenhet Hästtumla Tallskog ägs av Sveaskog AB och förvaltas av Länsstyrelsen Östergötland. Området är beläget på Karlsby kronopark 10 km norr om Kristbergs kyrka i Motala kommun. Vandringsstigar finns till Fågelmossen och till Stora Boda naturreservat. Värdefull barrnaturskog Den drygt 33 hektar stora reservatet ingår i ett kluster av värdefulla skogsområden som kännetecknas av häll- och myrmosaiker med mager barrnaturskog. Området rymmer senvuxna granar, gamla tallar och multnande ved av framförallt tall. På några gammelgranar växer tallticka och på några hårt tärda tallågor den rödlistade dvärgbägarlaven. I området finns skalbaggar som den rödlistade raggbocken och skrovlig flatbagge. Bland fåglarna märks sparvuggla, pärluggla, hackspett, orre och tjäder. Namnet Hästtumla Namnet Hästtumla kommer från torpet med den tidiga beteckningen Hästtumla (under gården Vassholma). I en handling från 1794 nämns torpet Hästtumlan. På häradsekonomiska kartan 1868-77 finns torpet Hästhumla. Även beteckningen Hästtumma förekommer. Ordet Hästtumla avser en plats där en häst tumlat sig i gräset. Enligt folktron bör man akta sig om man ser en hästtumla, annars får man värk i benen. För säkerhets skull är det bäst att spotta innan man passerar en sådan plats. Referenser naturreservatet Hästtumla Tallskog Länsstyrelsen Östergötland Naturkartan - vandringsled Fågelmossen-Hästtumla-Bromossen Fataburen 1908 om folktrons syn på en hästtumla Noter
Högantorps kvarn

Högantorps kvarn är en vattenkvarn i närheten av Högantorps gård belägen vid Mälaren i Salems kommuns nordvästra del. Kvarnen restaurerades 1974 till funktionsdugligt skick och är idag den enda som återstår av Salems en gång så talrika vattenkvarnar. Historik Redan under 1600-talet fanns en skvaltkvarn strax söder om Högantorps gård. På Högantorps geometriska avmätning från 1706 framgår att den låg på samma plats som dagens vattenkvarn, men var då dokumenterad som "en förfallen kvarn". Dagens kvarn uppfördes vid 1800-talets början. Byggnaden mäter 10 x 8 meter, nedre våningen är uppförd av rödmålat liggtimmer och den övre av stående, rödmålad locklistpanel. Taket är ett sadeltak, täckt med takpannor. Kvarnen drivs av ett överfallshjul d.v.s. vattnet leds uppifrån över hjulet. Vattenhjulet har en diameter av fyra meter och är utrustat med 50 skovlar. Malverket består av två stenpar som har en diameter på 148 centimeter vardera. Det vänstra stenparet användes för malning av fodersäd och det högra fick mala finare mjöl. Enligt en förteckning över kvarnar från 1826 var den i drift under vår och höst. Till mer räckte inte vattnet. Anläggningen togs ur drift år 1910. En uttjänt kvarnsten ligger strax norr om byggnaden. Kvarnen restaurerades 1974 genom Stockholms stads initiativ och är idag den enda som återstår av Salems en gång så talrika vattenkvarnar. Ett halvt vattenhjul återkommer som motiv och utsmyckning på gavlarna till Högantorps stora lada. Bilder Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Högantorps kvarn.
Högbo sanatorium

Högbo sanatorium var en sjukvårdsinrättning i Falun i Dalarnas län. Historik I slutet av 1800-talet inleddes en offensiv mot tuberkulosen i Sverige, först genom privata initiativ och senare även från statligt och kommunalt håll. Även kung Oscar II engagerade sig genom inrättande av en jubileumsfond. Uppförandet av sanatorier, särskilda tuberkulossjukhus, var en del i arbetet mot sjukdomen. Sanatorierna kom i regel att förläggas till lantliga och skogrika trakter där luften var klar och ansågs hälsosam. På dessa sjukhus skulle patienterna vila, andas frisk luft och få näringsriktig kost. Sjukhuset Högbo sanatorium, byggt 1910, var ett sanatorium i Falun för tuberkulossjuka under kriget och ända fram till 1960-talet. Sanatoriet var beläget ovanför Lugnet i Falun. Vid slutet av 1940-talet kallades sanatoriet för Högbo centralsanatorium och hade 239 platser för tuberkulossjuka, varav 32 platser för barn. Genom åren har huvudbyggnaden även använts som BB, ålderdomshem och flyktingförläggning.[källa behövs] Byggnaden bredvid på området (som även det har varit ett sanatorium) har använts som mentalsjukhus.[källa behövs] År 2015 köpte HSB en av byggnaderna som byggdes om till 14 bostadsrättslägenheter. Högbo sanatorium med kringliggande fastigheter ägs idag av fastighetsbolaget Klövern AB. I början av 2000-talet renoverades stora delar av det gamla sanatoriet till skola. Kunskapsskolan hyrde skolan fram till 2014 som Kunskapsgård, där det undervisades i praktiska ämnen som bild och slöjd. Efter att Kunskapsskolan lämnade lokalerna hyrs dessa av Falu kommun för kommunal verksamhet. I oktober 2020 meddelade Falu kommun att flera fastigheter kan komma att utnyttjas av Försvarsmakten som en del av återetableringen av Dalregemente från 2022. Fram till att Dalregementets nya kasernetablissement står färdigt 2028 kommer regementet vara grupperat till både Dalregementets företagspark samt till sanatoriebyggnaderna i Högbo. De värnpliktiga kommer från augusti 2022 utgå ifrån Högbo, medan regementets administration och Hemvärnet kommer grupperas till det gamla marketenteriet, som ligger längst bort på kaserngården, samt C-kasernen vid Dalregementets företagspark. Se även Lista över sanatorier i Sverige Jubileumssanatorium Hjärt-Lungfonden Källor Gunnar Carlquist, red (1947–1955). ”Högbo centralsanatorium”. Svensk uppslagsbok Band 14 (2:a omarbetade och utvidgade upplagan). Malmö: Baltiska förlaget. sid. 1. Libris 11112. Arkiverad från originalet den 19 augusti 2015. https://web.archive.org/web/20150819181752/http://svenskuppslagsbok.se/scans/band_14/0001_0002-0001.jpg. Läst 17 mars 2016 Arkiverad 19 augusti 2015 hämtat från the Wayback Machine. Elsa Röing (2010), Kultur- och ungdomsförvaltningen, Falun: Översiktlig utredning av kulturhistoriska värden för Högbo sanatorium, Falu kommun. Hämtad 2015-11-25 Ewa Brobäck: HSB bygger om Högbo. https://web.archive.org/web/20151125235114/http://www.nytti.se/naringsliv/15-falun/353-hogbo-byggs-om-av-hsb Hämtad 2015-11-25 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Högbo sanatorium.