NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Läby Church

Läby Church (Swedish: Läby kyrka) is a Lutheran church in the Archdiocese of Uppsala in Uppsala County, Sweden. It is located on the main road between Uppsala and Sala, and is the rural church closest to Uppsala city. History and architecture Although Läby Church certainly dates from the Middle Ages, its history is not known in any detail. Its origins may have been a Romanesque church, and according to some sources the oldest part of the church are from the 13th century. The church has furthermore been partially reconstructed and expanded at later times, but as to the question of what was built when there seems to be no consensus. The tower roof lantern at least seems to have been built at the beginning of the 19th century. In 1890 the parish was merged with neighbouring Vänge parish, and the congregation moved to Vänge Church. Läby Church was abandoned and left in ruin. In the 1920s however the congregation decided to move back to its old church, and reconstruction works in the National Romantic style were begun under the leadership of architect Birger Jonzon. Archbishop Nathan Söderblom was involved in bringing the old church back to life. The restored church was opened again in 1928. Furnishings which had been removed were returned and the church received a new decorated ceiling. The church is one of the smallest in the diocese. It is a simple hall church with a medieval nave and sacristy. The construction material is fieldstone, and the roof is made of shake. Internally, the church is characterised by the undecorated walls, the flat ceiling and the curious pulpit, built in 1753 on top of a medieval altar and constructed by carpenter Magnus Granlund. The latter reflects a pietist tradition within Lutheranism that places the oral sermon in the centre of the life of the church. A triumphal cross from the 12th century originally from Läby Church is currently on display at the Swedish History Museum. References External links Official site (in Swedish) Media related to Läby Church at Wikimedia Commons
Längjums kyrka

Längjums kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2018 tillhör Varabygdens församling (2002—2018 Larvs församling och tidigare Längjums församling) i Skara stift. Den ligger i kyrkbyn Längjum i Vara kommun. Kyrkobyggnaden Ursprungliga kyrkan uppfördes någon gång omkring år 1200. År 1770 utvidgades kyrkan åt söder och försågs med ett tresidigt kor. Samtidigt sattes nya och större fönster in. 1775 byggdes en sakristia i norr. En större restaurering genomfördes 1887 då nuvarande vapenhus i väster troligen tillkom. 1915 förstärktes takstolen. En medeltida västportal togs fram 1996. Portalen ligger något norr om nuvarande portal och skyms delvis av vapenhuset. Inventarier Dopfunten är från omkring år 1200. 1697 fattades beslut att införskaffa en predikstol. En orgel installerades 1924. Orgelverket var tillverkat av Nordfors & Co och orgelfasaden ritad av arkitekt Curt Björklund. Klockor I klockstapeln hänger två senmedeltida klockor, båda utan inskrift. Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 221. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Längjums kyrka.
Länna gård, Uppsala kommun

Länna är ett före detta säteri och en herrgård i Almunge socken i Närdinghundra härad. Gården är ursprunget till den nuvarande tätorten Länna i Uppsala kommun. Historik År 1364 omnämns ägaren till Länna gård Nils Petersson (Lännaätten) som bodde i Länna åtminstone 1364–1392. Hans dotter Holmfrid är nämnd i Länna 1409–1411. Via Holmfrids dotterdotter, Märta Lydekadotter (Stralendorp) ärvdes gården av en Ingeborg Petersdotter. Hennes man Lasse (Laurens) Karlsson (Björnlår) skrev sig till Länna 1487 och gården ärvdes därefter av hans son Bengt Laurensson som avrättades 1517, varefter Länna konfiskerades av kronan. Under 1517–1562 beboddes den mestadels av vasafogdar som lagman Axel Andersson 1531–1538 och 1660 hamnade gården genom arv i händerna på Upplands landshövding Claes Rålamb, senare Sveriges riksråd. I början av 1700-talet övergick egendomen till släkten Bure, bland dem kapten Axel Bure som stupade under Slaget vid Helsingborg 1710. Godset kom 1728 genom gifte till friherre Mörner, 1748 genom köp till släkten Billing och därefter till greve Erik Brahe, vars ätt från och med senare delen av 1700-talet ägde det. År 1758 köptes gården av ägarna till Vattholma Bruk AB, som kom att anlägga en masugn i Länna. Bruket blev starten på orten Länna. Gården idag Corps de logi uppfördes under 1600-talets andra hälft och fick sitt nuvarande utseende med valmat tak vid en ombyggnad på 1760-talet. Bland ekonomibyggnaderna märka bland annat en stenladugård från 1853. Den bildar en tresidigt kringbyggd gård belägen ett stycke ifrån huvudbyggnaden. Till fastigheten hör även en gammal kollada. De båda flygelbyggnaderna som flankerar huvudbyggnaden är inredda som bostäder. Utöver jordbruk bedrivs i huvudbyggnaden festvåning för bröllop, högtidsdagar, möten och liknande. Bilder Källor Det medeltida Sverige, vol 1:4, Tiundaland. Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige / Fjerde Bandet. I. J. K. L (1859-1870). Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Länna gård, Uppsala kommun. Officiell webbplats
Lännaskogens naturreservat

Lännaskogens naturreservat är ett naturreservat i Huddinge kommun, Stockholms län. Beskrivning Reservatet bildades år 2002. Ytan är på totalt 495 hektar, varav skog 417, myr 41, hagmark 9, åker 16 och vatten 12 hektar. Mitt i reservatet ligger Kvarnsjön. Två områden har efter beslut av regeringen blivit Natura 2000-områden; Lännaskogen (med 89 hektar) och Lissma-Kvarnsjön (med 99 hektar). Reservatet gränser i öst till Länna industriområde och väst till Vidja. Kärnområdet är opåverkat av skogsbruk och har sin ursprungliga karaktär bevarat. I mitten av 1900-talet utfördes dock viss gallring. Intressant är att stora delar av Lännaskogen har en opåverkad hydrologi, det innebär att flera växter- och djurarter förekommer inom området som finns med på både den svenska och den europeiska rödlistan över hotade arter. I reservatet finns två minnesplatser. Det ena gäller en minnessten över en man som hittades avliden 1941 efter en orienteringstävling. En annan minnesplats består av ett så kallat offerkast. Den utgör ett minne över en man som lär ha blivit ihjälstångad av en tjur på platsen. Bilder Se även Kvarnsjön Källor Huddinge kommun om Lännaskogens naturreservat. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lännaskogens naturreservat.
Länsmansgårdens kyrka

Länsmansgårdens kyrka var en kyrkobyggnad i stadsdelen Biskopsgården i Göteborgs kommun. Vid sitt uppförande 1972 hörde den till Biskopsgårdens församling (i Göteborgs stift), men efter en sammanläggning med närliggande enheter tillhörde den från 2010 Lundby församling. Söndagen den 21 april 2024 firades den sista gudstjänsten i Länsmansgårdens kyrka, och sedan togs kyrkorummet ur bruk – en ceremoni som leddes av kontraktsprost Ewa Selin, på uppdrag av biskop Susanne Rappmann. Byggnaden förvärvades sedan av Göteborgslokaler, med avsikten att skapa ett allaktivitetshus i stadsdelen. Kyrkobyggnaden Kyrkan invigdes 1972 och hade ritats av arkitekt Torsten Hansson. Den ersatte då en vandringskyrka som funnits där sedan 1966, vilken flyttades vidare och blev Bjurslättskyrkan. Byggnaden består av prefabricerade moduler och meningen var att den tillsammans med den nästan identiska Hammarkullens kyrka skulle stå modell för en serietillverkning av enkla kyrkobyggnader. Församlingsbyggnad och kyrkorum är sammanbyggda kring en atriumgård. Kyrkorummet har ett högt och brant tak, påminnande om ett tält. Ljusintag sker endast genom takfönster och fönster i vardera ändan. Klockstapeln är fristående. Gjord av gjutna betongpelare där klockorna var dolda av en enklare träkonstruktion. Efter det att kyrkan togs ur bruk togs klockorna ned, men de har behållits i församlingens ägo. Inventarier Förnämst var en tredelad gobeläng, en triptyk vävd av Ingrid Danielsson, som efter kyrkorummets avsakralisering flyttats till Lundby församlingshem. Orgel Den mekaniska orgeln tillverkades 1975 av Lindegren Orgelbyggeri AB och hade nio stämmor fördelade på två manualer och pedal. Referenser Kronologiska anteckningar om viktigare händelser i Göteborg : 1619-1982. Göteborg förr och nu, 0348-2189 ; 17. Göteborg: Göteborgs hembygdsförb. 1982. sid. 151. Libris 504662 Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. sid. 89. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Zelm van Eldik, Jop van (2016). Andliga rum : religiösa byggnader i Göteborg. Karlstad: Votum. sid. 142-143. Libris 19131152. ISBN 9789187283871 Eniro kartor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Länsmansgårdens kyrka.
Länsmanstorget

Länsmanstorget är ett torg i Länsmansgården, som ingår i stadsdelen Biskopsgården, i Göteborg. Det fick sitt namn 1983 efter läget i Länsmansgården. Torget byggdes 1966. År 2000 byggdes torget om och entrén binder sedan dess ihop två tidigare fristående fastigheter. Torget är ett inomhustorg med dagligvaruhandel och ett antal mindre butiker, bland annat servicebutik och solarium. Länsmanstorget ritades av arkitekt Gustaf Samuelsson. EFEM Arkitektkontor stod för förändringarna som gjordes 2000. Länsmanstorget ägs och förvaltas av Göteborgslokaler. Referenser Externa länkar Länsmanstorgets webbplats
Sundsvall Regional Hospital

Sundsvall Regional Hospital is one of three hospitals in the Västernorrland County. The hospital operates mainly in Sundsvall, but also in Härnösand, under joint hospital management. The hospital cooperates with other health care in the county, and the University Hospital of Umeå, Västerbotten County. Size and coverage Sundsvall Regional Hospital offers for example emergency hospital care, childbirth and specialist healthcare. There were 383 beds as of 2012, including 65 in psychiatry, and approximately 2,400 employees. Sundsvall Regional Hospital covers 190,000 m2 and serves a population of between 130,000 and 150,000. It is cooled down year-round by stored snow, bringing down energy consumption for hospital cooling by 90%. History Sundsvalls lasarettsdirektion (Sundsvall Hospital Executive) rented two beds for medical purposes 1776-1783. During the war years 1808-1809, the distillery on Holmgatan at Åkroken served as a field hospital. In 1875, a new hospital building was completed in the Norrmalm area. The current building was inaugurated in 1975, and is located in the Haga area. References
Hospital Regional de Ryhov

El Hospital Regional de Ryhov (en sueco, Länssjukhuset Ryhov) es un hospital público de la región de Ryhov. Está situado en la ciudad de Jönköping, y es el mayor hospital de la provincia de Jönköping. Sirve como hospital de proximidad de los municipios de Habo, Mullsjö y Jönköping, y es el hospital regional especializado del Municipio de Jönköping, con una población de 356 000 habitantes (2019), en las áreas de pediatría, enfermedades del corazón y enfermedades infecciosas.​ Referencias
Hospital Regional de Ryhov

O Hospital Regional de Ryhov (em sueco: Länssjukhuset Ryhov) está situado na cidade de Jönköping, e é o maior hospital do Condado de Jönköping. Serve como hospital de proximidade das comunas de Habo, Mullsjö e Jönköping, e ainda como hospital regional especializado do condado de Jönköping, com uma população de 356 000 habitantes (2019), nas áreas de pediatria, doenças do coração e doenças infeciosas. Referências
Länssjukhuset Ryhov

Länssjukhuset Ryhov i Jönköping är det största sjukhuset i Jönköpings län. Det ligger i stadens östra del, i närheten av köpcentrumet Asecs. Ryhov har i dagsläget 25 basenheter och har cirka 3300 personer anställda. Sedan 2019 är Ryhov en av fyra studieorter för studenter som går på de senare terminerna av läkarprogrammet på Linköpings universitet. Historia Länssjukhuset Ryhovs vårdområde täcker in 138 000 personer inom Jönköpings län. Sjukhuset är uppfört på det före detta Jönköpings regementes (I 12) kasernetablissement. Regementet avvecklades den 31 december 1927. Den 1 mars 1934 övertogs kasernetablissementet av Ryhovs sinnessjukhus och den 5 september 1988 invigdes Länssjukhuset Ryhov. I samband med att området omvandlades till ett modernt sjukhusområde, kom de tre kasernbyggnaderna att rivas. Av det ursprungliga kasernetablissementet återstår kanslihuset, matsalen, köket, gymnastikhuset, samt en rad ekonomibyggnader. En skandinavisk arkitekttävling utlystes 1967 och avgjordes 1968. Vinnare var arkitekterna Gösta Eliasson, Anders Tengbom och Kai Vang. Ansvarig arkitekt för sjukhuset, som ersatte Jönköpings lasarett och invigdes 1988 var Gösta Eliasson. Den totala kostnaden för det nya sjukhuset uppgick till dryga 1,3 miljarder kronor, vilket gjorde det till det näst dyraste byggprojektet i Sverige under 1980-talet. Endast reaktor 3 vid Oskarshamns kärnkraftverk var dyrare. Inför att det nya länssjukhuset skulle uppföras klargjorde byggnadschefen, vid Jönköpings läns landsting, Bror Nätt att sjukhuset inte på något sätt fick kallas för Ryhov. Då han ansåg att det kunde ge upphov till fel signaler till allmänheten om det nya sjukhuset. Istället skulle sjukhuset enligt byggnadschefen kallas för Jönköpings läns landstings centralsjukhus eller bara JLLC. Sjukhuset har över 400 000 besök varje år. Referenser Noter Övriga källor Årtal och händelser i Jönköping, läst 27 oktober 2012 Tryckta källor Holmberg, Björn (1993). Arméns regementen, skolor och staber: [en uppslagsbok]: en sammanställning. Arvidsjaur: Svenskt militärhistoriskt bibliotek (SMB). Libris 7796532. ISBN 91-972209-0-6 Berg, Ejnar (2004). Vyer från kastaler, kastell och kaserner: guide över Sveriges militära byggnader : illustrerad med vykort. Stockholm: Probus. Libris 9818451. ISBN 91-87184-75-3 Vidare läsning ”Översiktsplan länssjukhuset Ryhov Jönkoping”. rjl.se. https://www.rjl.se/globalassets/rjl/om-oss/fastigheter-och-lokaler/aktuella-byggprojekt/oversiktsplan_lanssjukhuset_ryhov_jonkoping_20160520.pdf. Läst 31 mars 2019. Externa länkar Region Jönköpings län
Länssparbankens hus

Länssparbankens hus är en kontorsfastighet i kvarteret Hägern större beläget vid Sergels torg i korsningen av Drottninggatan och Klarabergsgatan på Norrmalm i Stockholms city. Fastigheten är grönmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär att bebyggelsen bedöms vara särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Historik Byggnaden uppfördes som kontor och banklokal åt Länssparbanken Stockholm åren 1957-1960. Banken hade tidigare haft lokaler i kvarteret på Drottninggatan 39, vilka i och med citysaneringen tillsammans med hörnbyggnaden Hôtel de Suède revs för att ge plats åt det nya bankbygget. Arkitekten Curt Björklund hade inför projekteringen företagit studieresor till bland annat dåvarande Västtyskland. Byggnaden har en exklusiv vit marmorfasad och sockel av polerad grå granit. Husets hörn pryds av en stor skulptur av Sven Sahlberg i koppar med titeln Ränta på ränta. Banklokalen på gården belyses med överljus från sidorna, och pryds av en gobeläng på fondväggen av Einar Forseth. I byggnaden huserar idag bland annat LRF, Kanadas ambassad i Stockholm samt Gärde Wesslau Advokatbyrå. I bottenvåningen ligger butiker. Noter Referenser Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1981). Bankbyggande i Sverige. Stockholm: Liber Förlag. sid. 420-421. Libris 7260267. ISBN 91-38-05745-X https://web.archive.org/web/20070608055031/http://afafastigheter.se/blankpage.aspx?id=221 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Länssparbankens hus.
Länsstyrelsen i Östergötlands län

Länsstyrelsen Östergötland är en statlig myndighet med kansli i Linköping. Länsstyrelsen ansvarar för den statliga förvaltningen i länet, och har flera olika mål gällande regional utveckling. Länsstyrelsen i Östergötlands län har cirka 250 anställda. Länsstyrelsens chef är landshövdingen, som utses av Sveriges regering. Källor
Lästen

Lästen är en sjö cirka 14 kilometer söder om Gnesta i Nyköpings kommun i Södermanland och ingår i Svärtaåns huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,216 kvadratkilometer och ligger 33,1 meter över havet. Sjön är en sprickdalssjö och en av Svärtaåns källsjöar. Någon gång efter 1793 grävdes sjöns nuvarande utlopp, en kort bäckfåra med en fallhöjd av 7 meter till sjön Likstammen, Natura 2000 - SE0220357.Därigenom sänktes sjöns vattennivå med ca 1,5 meter. Tack vare ett vandringshinder i Lästens nuvarande utlopp torde fiskbeståndet i Lästen vara genetiskt opåverkat sedan 150-200 år. Lästens avrinningsområde utgörs i allt väsentligt av en likåldrig och grandominerad barrskog (huggningsklass D1 2012). Ett mindre tilloppsdike i SV är påverkad av jordbruksmark. Lästens södra strandlinje omfattar klippor och branter, medan den norra är skogbevuxen till standkanten. Lästens strandlinje uppgår till 4,5 km och dess yta till 23 ha. Med ett medeldjup på 3,6 meter (största djup 4,8 meter) rymmer sjön 730 000 m3. Med ökad näringstillförsel har ett tidigare oligotroft (näringsfattigt) tillstånd ersatts av ett mesotroft (måttligt näringsfattigt) tillstånd. Rester av en vattendriven såg/kvarn som tog ur bruk omkring 1920 återfinns i Lästens utlopp till Likstammen. Mellanvik, den enda bosättningen vid Lästen, brukades av torparen Hans redan 1654. Den sista småbrukaren avvecklade verksamheten, med tre kor och en häst, 1952. Lästringe medeltidskyrka, 4,5 km SO om Lästen lär ha fått sitt namn av folket bosatt vid sjön "Lästern". Delavrinningsområde Lästen ingår i delavrinningsområde (653690-158240) som SMHI kallar för Utloppet av Likstammen. Medelhöjden är 39 meter över havet och ytan är 49,12 kvadratkilometer. Räknas de 5 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 58,73 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Svärtaån (Sundbyån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (63 procent). Avrinningsområdet har 10,44 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 21,2 procent. Se även Lista över insjöar i Nyköpings kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Lästen på VISS
Lästringe kyrka

Lästringe kyrka är en kyrkobyggnad i Lästringe i Strängnäs stift. Den är församlingskyrka i Tystbergabygdens församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan ligger intill E4:ans motorväg mellan Vagnhärad och Nyköping. Kyrkan är ett av de bästa exemplen på de första stenkyrkornas planläggning och den har alltsedan medeltiden varit sockenkyrka i Lästringe socken. Kyrkans äldsta del är koret som uppfördes under slutet av 1100-talet. Koret kan ha byggts i anslutning till ett långhus av trä, men kan lika gärna ha varit ett självständigt kapell. Nuvarande långhus i sten tillbyggdes under 1300-talet och på 1500-talet försågs kyrkorummets innertak med tegelvalv. 1699 uppfördes en sakristia vid korets norra sida. Därefter har inga större ombyggnader ägt rum. Kyrkan saknar torn. Intill kyrkan står en klockstapel från 1700-talet. Inventarier Dopfunten härstammar från 1100-talet. Altaruppsatsen är tillverkad av Andreas Heysing och skänktes till kyrkan 1699. I kyrkan finns två träskulpturer från 1300-talet, en biskop och en madonna som sannolikt är samtida med nuvarande långhus. Orgel 1842 bygger Per Zacharias Strand, Stockholm en orgel med 6 1/2 stämmor. Den nuvarande orgeln har 13 stämmor med 2 manualer och pedal och är byggd 1939 av E A Setterquist & Son, Örebro. Orgeln är pneumatisk och har två fria kombinationer. Fasaden från kyrkans tidigare orgel 1842. Bilder Externa länkar och källor Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Strängnäs stift informerar Gunnar Redelius: Sörmländska kyrkor med långt kor Tidskriften Fornvännen 1968 Nyköpingsguiden Wikimedia Commons har media som rör Lästringe kyrka.
Lådan (bostad)

Lådan kallas arkitekten Ralph Erskines första egna bostad i Sverige 1941–1942. Lådan uppfördes ursprungligen i Hanvedens skogsområde vid Huddinges södra sockengräns till Österhaninge, men är sedan 1989 återuppbyggd på Lovön i Ekerö kommun. Bakgrund När paret Ralph och Ruth Erskine den kalla krigsvintern 1941–1942 fick erbjudandet att få disponera en bergstomt i Djupdalen söder om Lissma utanför Stockholm, bestämde de sig att bygga sin första egna bostad där. Stugan uppfördes med sten från platsen, tegel kom från en övergiven brännugn i närheten och armeringsjärn hämtades från en gammal järnsäng. Andra byggnadsmaterial köptes på kredit och transporterades gratis med bondens häst och släde. Kostnaden blev låg, under 10 000 kr. Huset Det lilla huset innehöll endast ett rum på 6 × 3,6 meter, men det rymde alla viktiga funktioner. Mitt i stugan fanns den stora eldstaden, som fungerade som rumsdelare och som öppnade sig mot rummet, kokvrån och ut mot verandan. Verandan var vänd mot söder och uppglasad för att kunna släppa in ljus och värme, övriga fasader var tämligen slutna. Gavlarna målades i Falu rödfärg, resten av väggarna oljades. Den begränsade golvytan användes mycket listigt, nästan som i en båt. Makarnas dubbelsäng kunde hissas upp i taket eller omvandlas till soffa. Ralph Erskine hade även sin arbetsplats i huset och när ritbordet inte användes fälldes det upp mot väggen. Lådan saknade såväl elektricitet, vatten som WC. Vatten hämtades i en källa vid huset. Södersluttningen hade planerats av Erskine in i minsta detalj, här fanns kryddträdgård, bikupor och ett duvslag. Paret Erskine bodde under fyra år i Lådan tillsammans med döttrarna Jane och Karin samt några katter. Sedan användes huset som sommarstuga, men förföll så småningom. Lådan ansågs vara intressant för arkitekturutvecklingen i Sverige och återuppbyggdes därför under vintern 1989 på Lovön med Ralph Erskines medverkan. Nyttjanderätten har donerades till Arkitekturmuseet, som har arrangerat visningar av Lådan. Bilder, Lådan på Lovön Se även Villa Erskine Noter Källor Egelius, Mats (1988). Ralph Erskine, arkitekt. Stockholm: Byggförl. Libris 7678720. ISBN 91-7988-016-9 (inb.) s. 9-11 Olof Hultin; Ola Österling; Michael Perlmutter (2002) [1998]. Guide till Stockholms arkitektur. Stockholm: Arkitektur Förlag. Libris 8465772. ISBN 91 86050‐58‐3 , s. 210 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lådan (bostad).
Långared Church

Långared Church (Swedish: Långareds kyrka) is a church in Långared, about 15 kilometres (9.3 mi) north of Alingsås in Västergötland, Sweden. It belongs to the parish of Bjärke parish in the Diocese of Skara. The church was consecrated on November 29, 1818, and replaced a medieval wooden church. The church tower was not completed until 1824. A pane of glass from the 16th century featuring weapons is preserved. The baptismal font, made of soapstone, is from the original church and dates to the 13th century. The present organ was built in 1937 by Nordfors of Lidköping, replacing an earlier organ installed in 1865. References