NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Katarina kyrkogård

Katarina kyrkogård ligger i anslutning till Katarina kyrka på östra Södermalm i Stockholm. Kyrkogården har gamla anor. Redan på 1330-talet fanns i södra delen ett kapell - Helga kors kapell. Detta revs på 1500-talet. Det kan även ha funnits en begravningsplats i anslutning till kapellet. Historik Johan III lät på 1590-talet bygga Sturekapellet som låg ungefär mitt på den nuvarande kyrkogården på den plats där Kristian Tyrann lät bränna offren för Stockholms blodbad. Kring detta kapell vet man att det fanns en begravningsplats. Finska församlingen använde Sturekapellet i början av 1600-talet och begravde också sina församlingsbor här, vilket framgår av en minnessten på kyrkogården. Katarina kyrkogård som den ser ut idag anlades i samband med att Katarina kyrka byggdes. Det var från början en ganska ödslig plats utan växtlighet, speciellt runt kyrkan där berget gick i dagen. På 1710-talet planterades de första träden men det var svårt att få någonting att växa i den karga miljön och flera nyplanteringar gjordes. Det hela blev inte bättre av att boskap tog sig in på kyrkogården och skadade träd och annan växtlighet trots murar och grindar. Carl Michael Bellman skildrar kyrkogården i en av Fredmans epistlar, Aldrig en iris på dessa bleka fält. Det var först i och med en omreglering på 1780-talet som man ökade på jordlagret och planterade stora mängder träd. Gravkoren längs Katarina västra kyrkogata byggdes i flera etapper under 1700-talet. Det äldsta är från 1711. I början på 1700-talet härjade pesten svårt i församlingen och dödligheten i de fattiga gårdarna var stor. Det gjorde det svårt att få kyrkogården att räcka till och inte blev det bättre av att kyrkogården användes för sådana som dött i arrestlokaler och spinnhus. Minneslunden invigdes 1991 och här finns en skulptur av Bertil Berggren Askenström. 2023 uppfördes en minnessten över Gustav Badin som ligger begravd på kyrkogården. Begravda kända personer (urval) Bland personer som är begravda på Katarina kyrkogård märks Michael Nyqvist, Lars Wivallius, Cornelis Vreeswijk, Stig Sjödin, Gösta Ekman (d.y.), Sven "Svenne Berka" Bergqvist, Tosse Bark, Johan Bergenstråhle, Anna Lindh, Per Anders Fogelström, Putte Wickman, Roffe Berg, Lasse Strömstedt, Emil Forselius, Kim Anderzon, Gustaf Sjökvist, Tomas Pontén, Bengt Elde, Per Ahlmark, Tomas Tranströmer, Anders Carlberg, Adam Alsing, Jan O. Karlsson, Sara Danius, Einár, Christian Falk och Lars Gustafsson. I minneslunden är Johanna Sällström och Inga Gill gravsatta. Bilder Källor Se även Gravsatta på Katarina kyrkogård – en fullständigare förteckning (kategori) Externa länkar På St. Cathrina Kyrkogård, Aldrig en Iris på dessa bleka fält, Carl Michael Bellman Wikimedia Commons har media som rör Katarina kyrkogård.
Katarina norra skola

Katarina norra skola är en kommunal grundskola belägen vid Tjärhovsgatan 15–17 på Södermalm i Stockholm. Historik Skolan uppfördes 1895 som Katarina norra folkskola efter arkitekten A W Bergströms ritningar och invigdes samma år. Den imponerande byggnaden i fyra våningar karakteriseras av sin arkitektur med fasader i rött murtegel och en hög sockel av huggen natursten. För dagsljus i skolsalarna sörjer höga fönster som även belyser de långa korridorerna. Bergström stod också för den arkitektoniska utformningen av Katarina södra skola som dock utmärks av putsade fasader. Bland skolans tidigare elever finns poeten och Nobelpristagaren Tomas Tranströmer. Verksamhet Katarina norra har omkring 700 elever, och är en så kallad F-9 skola med undervisning från förskola till årskurs 9. Personalstyrka är cirka 90 personer. Skolan bruka kallas "Knorra" av eleverna och lärarna. Referenser Noter Övriga källor Skolans officiella webbplats. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Katarina norra skola.
Katarina västra vårdgymnasiums gymnastikhall

Katarina västra vårdgymnasiums gymnastikhall var en gymnastikbyggnad vid Östgötagatan 25 på Södermalm i Stockholm. Byggnaden uppfördes 1881 och brandskadades svårt i juli 2003. Huset var blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att det utgör "synnerligen höga kulturhistoriska värden". Byggnad Gymnastikbyggnaden, som tillhörde Katarina västra skola i samma kvarter, ritades av arkitekt Per Emanuel Werming i en kraftfull gavelarkitektur med en tung fronton mot Östgötagatan och bakgården. Sockeln är stark rusticerande. Byggnaden är uppförd av tegel i en våning och har putsade fasader. Gymnastikdirektör L.M. Törngren svarade för gymnastikutrustningen. På 1920-talet ombyggdes omklädningsrummen och interiören moderniserades. Bland andra tränande brandmännen från intilliggande Katarina brandstation och GK Hermes, flerfaldiga svenska, nordiska och europeiska mästarinnor i truppgymnastik, i gymnastiksalen. Branden Natten mellan 8 och 9 juli 2003 eldhärjades byggnaden svårt. Enbart ytterväggarna kvarstod efter branden och inredningen totalförstördes. När räddningstjänsten kom till platsen var gymnastiksalen helt övertänd trots att de första bilarna var där cirka två minuter efter det första larmet. Släckningsarbetena inriktades tidigt mot att förhindra att branden skulle sprida sig, vilket lyckades. Man sökte även begränsa branden med hjälp av rökdykare, men dessa drogs snabbt tillbaka på grund av det häftiga brandförloppet och risk att innertaket skulle rasa ner. I gymnastikhallen fanns även en hoppgrop för gymnaster innehållande ca 100 m³ skumgummi som under branden avgav giftiga gaser. Som mest bekämpade cirka 50 brandmän från flera brandstationer eldsvådan. Orsaken till branden var okänd, men den var troligen anlagd. Återuppbyggnad Inom de kvarstående gavlarna mot Östgötagatan och bakgården mittemot har ett bostadshus uppförts år 2020. Huset har namnet Grand Mosebacke och är ett konceptboende med 45 bostadsrättslägenheter, Bilder Källor Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1977) [1973]. Stockholms byggnader: en bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm (3). Stockholm: Prisma. Libris 7406664. ISBN 91-518-1125-1 , sida 299 Stockholms stadsmuseum, Katarinaberget: utredning och bevarandeförslag 1972. Fastighetsbrand, Katarina Västra Vårdgymnasium, Stockholm, 2003-07-08. Dagens Nyheter: Risk att Katarina Västra rasar ihop, publicerad 2003-07-08. Epsteins STHLM: Påven på Östgötagatan, publicerad 29 juli 2009. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Katarina västra vårdgymnasiums gymnastikhall.
Katrineholms kyrka

Katrineholms kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Katrineholmsbygdens församling i Strängnäs stift. Kyrkan ligger centralt i samhället Katrineholm. Kyrkobyggnaden Beslut om att bygga en ny kyrka i Katrineholm togs av Stora Malms församlings kyrkostämma den 28 november 1895. Kyrkan uppfördes åren 1900 till 1902 efter ritningar av arkitekt Carl Flodin. 11 januari 1903 invigdes kyrkan av biskop Uddo Lechard Ullman. Kyrkan är byggd av tegel i nygotisk stil och vilar på en sockel av granit. Byggnaden består av långhus med nord-sydlig orientering. I norr finns ett flersidigt kor och i söder ett kyrktorn med ingång. Torntaket och tornspira är klädda med kopparplåt medan kyrkans övriga tak är klädda med skiffer. Ytterväggarna är vitputsade. I lister och fönsteromfattningar är teglet synligt. Korfönstren har glasmålningar föreställande Jesus med Petrus och Paulus på vardera sidan. Inventarier Dopfunten i kolmårdsmarmor är från 1902. Predikstolen är tillverkad 1926. Nuvarande orgel med 28 stämmor är tillverkad 1995 av Walter Thür Orgelbyggen. (Tidigare orgeln var byggd 1904 av A. E. Setterquist & Son med 12 stämmor och två manualer.). På altaret står ett litet krucifix tillverkat av Albin Helldén. Bildgalleri Referenser Noter Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 228. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Katrineholms kyrka, kyrkobeskrivning av Mikael Mogren, 1993 Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Katrineholms kyrka.
Katrinelundsgymnasiet

Katrinelundsgymnasiet är en gymnasieskola i Göteborg. Skolbyggnaden vid Skånegatan restes 1947 efter ritningar av Axel Forssén för "Praktiska Mellanskolan", "PRAM". Skolan togs i bruk till höstterminen 1950. Skolan hade utbildningar inom teknik, handel och hushåll. År 1971 blev skolan en gymnasieskola och bytte då namn till Katrinelundsgymnasiet. Skolan ligger på Skånegatan i centrala Göteborg, mitt emellan Ullevi och Scandinavium. På 90-talet gjorde man en tillbyggnad med ny entré, undervisningssalar, reception, vaktmästeri, uppehållsrum och ett stort luftigt bibliotek med studiehall på övervåningen. De säger själva att de "har det finaste skolbiblioteket" i Göteborg. Husen på skolan består av huvudbyggnaden och idrottshuset. De förvaltas av Lokalförsörjningsförvaltningen. Det intilliggande Slottsbergsgymnasiet är en gymnasiesärskola som ligger i eget hus bredvid Katrinelundsgymnasiet. Det tillhör inte Katrinelundsgymnasiet men använder skolrestaurangen och idrottshuset. Utbildning 2013 har gymnasiet omkring 1300 elever och erbjuder utbildningar inom följande områden: Idrottsutbildning Katrinelundsgymnasiet är idag Sveriges största idrottsgymnasium, och idrott är kärnutbildningen på skolan. 2013 går cirka 550 elever på skolan som har någon idrott som inriktning. På skolan finns 15 olika idrotter representerade varav handboll och friidrott är riksrekryterande. Övriga idrotter som finns på skolan är: Bandy Basket Bordtennis Brottning Fotboll Golf Innebandy Ishockey Judo Konståkning Orientering Simning Tennis Truppgymnastik Hörselprogrammet Kartrinelundsgymnasiet erbjuder hörselskadade att läsa i en specialanpassad miljö med små grupper och mindre klassrum utrustade med modern teknik. Program Bernadottegymnasiet Naturvetenskapsprogrammet Vård- och omsorgsprogrammet Samhällsvetenskapsprogrammet Ekonomiprogrammet Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Katrinelundsgymnasiet.
Kaverös kyrka

Kaverös kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Högsbo församling i Göteborgs stift. Den ligger i stadsdelen Järnbrott i Göteborgs kommun. Kyrkobyggnaden Kaverös kyrka ritades av arkitekterna Torsten Hansson, Per Persson och Sven Jönsson från Göteborg. Den invigdes i början av oktober 1969 och var till hälften bekostad av insamlade medel. Kyrkan byggdes av elever från Centrala yrkesskolan. Kyrkan är utförd helt i trä och ligger på en gräsbevuxen kulle omgiven av en naturtomt. Byggnaden består av två sammanfogade delar, där kyrksalen reser sig ur de omgivande byggnadsdelarna med ett pulpettak som sluttar starkt mot väster. Fasaden har en grov stående träpanel. Kyrkorummet har en högre vägg med ett stort fönsterparti, som svarar för huvuddelen av dagsljuset. Interiören domineras av väggarnas omålade, smala stående furupanel med många fönster och en inredning i mörkbetsad fur. Taket bärs upp av törebodabågar. Fasta bänkkvarter och bordsaltare som står mot fondväggen. Kyrkan har förändrats obetydligt sedan byggnadstiden. Nordväst om kyrkan står en smäcker trebent klockstapel i trä med två synliga klockor. Inventarier Korväggen upptas av ett krucifix i keramik utfört av Agneta Larsen. På östväggen sitter ett krucifix utfört av Bo Lindencrantz. Orgel Orgeln tillkom 2007 då den ersatte ett äldre instrument från Modulorgel. Den är särpräglad, med en glasad överdel och väggmonterade träpipor och byggd av Tostareds Kyrkorgelfabrik. Det mekaniska verket har fjorton stämmor, varav några från den tidigare orgeln, fördelade på två manualer och pedal. Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 168. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Julboken till församlingarna i Göteborgs stift. Göteborg: Pro caritate. 1970. sid. 173. Libris 555703 Zelm van Eldik, Jop van (2016). Andliga rum : religiösa byggnader i Göteborg. Karlstad: Votum. sid. 124-125. Libris 19131152. ISBN 9789187283871 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kaverös kyrka. Kaverös kyrka
Kebnepakteglaciären

Kebnepakteglaciären är den nordligaste av de tre glaciärer som finns på Kebnekaises östra sida. Kebnepakteglaciären sitter i ackumulationsområdet ihop med Isfallsglaciären och Storglaciären. Glaciären ligger nedanför toppen Kebnepakte och gör en skarp sväng runt Norra Klippberget ner i Tarfalasjön. Glaciären är på grund av denna kurva mycket sprickig i partier. Den är mycket brant och svårforcerad, men har kartlagts vid flera tillfällen. Tidigare kalvade glaciären i Tarfalasjön via en ca 30 meter hög isbräcka men idag har den retirerat så mycket att ingen kalvning sker. Källor
Kevinge gård

Kevinge gård is een kasteel in Zweden. Het ligt aan de baai Edsviken in de gemeente Danderyd, ten noorden van de Zweedse hoofdstad Stockholm. Het is door de jaren heen een hoeve, koninklijk leengoed en landhuis geweest. In 1930 werden 120 ha. van het landgoed gekocht door de Stockholmse golfclub en twee jaar later werd er een golfbaan geopend. De voormalige stallen zijn nu het clubhuis van de golfclub. De in Parijs rijk geworden Zweedse zakenman Otto Gustav Bobergh, compagnon van de couturier Charles Frederick Worth, kocht het kasteel rond 1870 en heeft er ook gewoond. Tegenwoordig is het een privé-woning. Bronnen
Kila kyrka, Värmland

Kila kyrka är en kyrkobyggnad i Säffle kommun. Den är församlingskyrka i Kila församling, Karlstads stift. Kyrkobyggnaden Omkring 80 meter söder om nuvarande kyrkplats fanns tidigare en medeltida träkyrka. Nuvarande stenkyrka uppfördes åren 1652-1654 och invigdes 1654. Kyrkan består av ett rektangulärt långhus med tresidigt kor i öster och torn i väster. Öster om koret finns en vidbyggd sakristia. Långhuset täcks av ett skifferklätt sadeltak som är valmat över koret. Kyrktornet som tillkom åren 1767-1776 har rundbågiga tornluckor, två åt varje väderstreck. Tornet täcks av en skifferklädd huv som har en öppen lanternin och en spira klädda med kopparplåt. Högst upp finns ett förgyllt kors med tupp. I tornets södra vägg finns ingången. Inventarier I korets södra del finns en medeltida dopfunt av täljsten i två delar. Altaruppsatsen av trä är från 1829 och består av ett fritt stående kors som draperas av en vit mantel och kröns av en törnekrona. Eventuellt har altaruppsatsen blivit kompletterad 1882. Predikstolen i klassicistisk stil med femsidig korg tillkom 1829. Orgel 1876 byggdes en orgel av E A Setterquist & Son, Örebro med 10 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1936 av Olof Hammarberg, Göteborg och är en pneumatisk orgel. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 581. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Kyrkor i Karlstads stift Del II, Utgiven av Värmlands Museum och Karlstads stift, 2008, ISBN 91-85224-72-3 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kila kyrka, Värmland.
Kilakastalen

Kilakastalen är en kastalruin belägen vid Kilaån drygt tre kilometer sydväst om Nyköping. Den byggdes för att bevaka och försvara inloppet till vattenleden i Kiladalen. Kastalruinen är upp till två meter hög och har en diameter av 15,1 meter. Muren är 3,1 meter tjock. Murverket är av gråsten som lagts direkt på berget och murats med kalkbruk. Kastalen upptäcktes då den var helt övertorvad av Ivar Schnell 1944. Schnell tolkade inledningsvis byggnaden som medeltida. Den ligger i ett borgområde som även består av terrasseringar samt rester av en husgrund. Av byggnadstekniken att döma torde den vara uppförd före 1200-talet. Arkeologiska undersökningar Första undersökningen skedde 1951, katalens karaktär uppdagades och bedömning slutade i en datering till 1100-talet. 1953 grävde man runt kastalen, och tornet tömdes till störstadelen i hopp om att göra fynd. Detta förändrade inte bilden utan en tidigmedeltida ålder stod fast. 2007 genomförde Sörmlands museum en arkeologisk undersökning och fann då resterna av en timrad byggnad intill kastalruinen. Man hittade bevarade lager och fynd på kullen. Dessa daterades till högmedeltid. 2012 genomförde museet ytterligare en undersökning vid kastalen som syftade till att tydliggöra relationen med Kungsgården, borgen Nyköpingshus och det medeltida Nyköping. Bilder Litteratur Forsblad, D. & Josephson, M., Stora Kungsladugården. Stora Kungsladugården 2:1, Nicolai socken, Nyköpings kommun, Södermanlands län. Antikvarisk dokumentation. Sörmlands Museum. Byggnadsvård. Rapport 2008:2. Nyköping. Norberg, L. & Pettersson, B., Kilakastalen. Forskningsundersökning. Medeltid. Fornlämning Nyköping 45:1, Stora Kungsladugården 2:1, Nikolai socken, Nyköpings kommun, Södermanlands län. Sörmlands Museum. Arkeologi. Arkeologiska meddelanden 2009:01. Nyköping. 14 Informationstavla vid kastalen
Kilanda Church

Kilanda Church (Swedish: Kilanda kyrka) is a church in Ale Municipality, about 9 kilometres (5.6 mi) east of the urban area of Älvängen, in Västergötland, Sweden. Since January 1, 2008 it has belonged to the Starrkärr-Kilanda parish in the Diocese of Gothenburg. The small stone church dates from the 13th century. It was rebuilt in 1703 with stone, replacing the older wood. The baptismal font is from the 13th century and the pulpit from 1721. The ceiling paintings were added by Ditloff Ross in 1738–39. It was renovated in 1947–48 by the architect Sigfrid Ericson, who also designed the altarpiece in 1954. The renovation in 1947–48 gave the church an 18th-century character. References
Kinesiska muren, Malmö

"Kinesiska muren" är den informella benämningen på ett fastighetskomplex i stadsdelen Rosengård i Malmö. Komplexet ligger i delområdet Kryddgården och består av två niovåningshus, Taxeringsintendenten och Taxeringsrevisorn, vilka tillsammans sträcker sig en halv kilometer längs Inre ringvägen. Höghusen byggdes av MKB 1971 och var då bland de sista i Miljonprogrammet. Då bostadsbristen vid denna tid var över gjordes en stor del av fastigheterna om till kontor på 1980-talet. Under 2000-talet byggdes bostadsrätter och studentbostäder i husen. Fastighetskomplexet utgör Malmös längsta så kallade I-byggnad, det vill säga en långsträckt byggnad som har formen av ett liggande I. Den delen av komplexet som är studentboende (Taxeringsintendenten) består av totalt 665 lägenheter. 2018 fastställdes det att fastighetsbolaget Heimstaden AB förvärvar denna delen av komplexet från Shall Fastigheter AB. Referenser Externa länkar Satellitbild av Kinesiska muren i Google Maps
Kinna kyrka

Kinna kyrka är en kyrkobyggnad belägen i Kinna, Marks kommun. Den tillhör Kinna-Fritsla församling i Göteborgs stift och Svenska kyrkan. Kyrkobyggnaden En tidigare kyrka på platsen var byggd på medeltiden. Nuvarande kyrka uppfördes 1879 efter ritningar av arkitekterna A. W. Nordien och Sven Larsson. Den har ett enkelt nygotiskt formspråk med spetsbågiga murtöppningar, strävpelare och torntureller. Planen består av ett enskeppigt långhus med smalare femsidigt kor i öster och torn i väster. Vid kyrkans nordöstra sida finns en vidbyggd sakristia, som fick ny träinredning ritad av Sigfrid Ericson 1951. En restaurering under ledning av Sigfrid Ericson genomfördes 1939. Vid en renovering 1969-1970 fick interiören en ny ljus färgsättning med rika inslag av förgyllning, men all fast originalinredning, utom bänkarna, finns kvar. År 1922 byggdes ett begravningskapell av sten efter ritningar av Martin Westerberg och kyrkogården utvidgades under ledning av Allan Berglund. Inventarier Nattvardskalk från 1793. Mässhake i sammet från 1600-talet. Altartavlan är en oljemålning av Ludvig Frid från 1883. Glasmålningar av Albert Eldh utförda 1920-1925. Klockor Kyrkan har två senmedeltida klockor. Storklockan har ett tomt skriftband runt halsen. Lillklockan är även den utan inskrifter. Orglar Läktarorgel Kyrkans första orgel var byggd 1883 av Salomon Molander. Den ersattes 1934 av ett nytt verk från Mårtenssons orgelfabrik. Vid Allhelgonahelgen 1984 invigdes ett nytt verk även det byggt av Mårtenssons orgelfabrik. Det innehåller material från båda de tidigare orglarna från 1883 och 1934 och har 35 stämmor fördelade på två manualer och pedal. Fasaden härstammar från 1883 års Molanderorgel. Kororgel År 1996 tillkom en kororgel med tio stämmor fördelade på manual och pedal från Robert Gustavsson Orgelbyggeri. Orgel i gravkapellet I gravkapellet finns en orgel byggd 1975 av Tostareds Kyrkorgelfabrik. Referenser Göteborgs Stiftsbok 1985-86, [Femtionionde årgången], redaktör Maths Håland, utgiven av Göteborgs stiftsråd 1987 ISBN 91-85046-67-1, s. 157 Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 158-160. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström. Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 148. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 520. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kinna kyrka.
Kinnarumma kyrka

För den tidigare kyrkan, som flyttats till Ramnaparken, se Ramnakyrkan. Kinnarumma kyrka är en kyrkobyggnad i Kinnarumma i södra delen av Borås kommun. Den tillhör Kinnarumma församling, från 2018 i Skara stift (tidigare Göteborgs stift). Tidigare kyrkor Tidigare fanns på platsen en träkyrka som troligen var uppförd på 1600-talet. Den kyrkan monterades ned 1908 och flyttades till Ramnaparken i Borås, där den återuppfördes och fick namnet Ramnakyrkan. Då 1600-talskyrkan revs, påträffades under golvet ett stort antal plankor, som troligen har tillhört en ännu tidigare stavkyrka. Bland de 45 byggnadsdelerna finns väggplankor, portalplankor, golvplankor samt en hörnplanka och en med vinkelformig utskärning. Allt utom golvplankorna är av ek. En dendrokronologisk analys visar att kyrkan bör ha uppförts på 1130-talet. Materialet förvaras i Statens historiska museum. En kyrka i tegel uppfördes åren 1904-1907 efter ritningar av arkitekt Adrian C. Peterson. Den visade sig vara tekniskt undermålig och revs 1942. Nuvarande kyrkobyggnad Nuvarande kyrka uppfördes 1940 efter ritningar av arkitekt Sigfrid Ericson. Den ingår i en grupp om tre med samma formspråk som Ericson ritade. De andra två är Skene kyrka (1919-1922) och Nissaströms kyrka (1939-1940). Kyrkorna har långhus och torn och kan ge intrycket att de är ombyggda medeltidskyrkor. Man har använt naturmaterial och influenser från tidigare århundraden — främst 1700-talet. Fasaderna är vitputsade. De har alla rikt utformade tornspiror. Kinnarumma kyrka har en stomme av sten och består av långhus med smalare kor i öster och torn i väster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Inventarier Altarprydnaden har målats av Gunnar Torhamn och motivet är Instiftelsen av den heliga nattvarden. En lokal konstnär har utfört två träskupturer som föreställer apostlarna Petrus och Paulus. Galleri Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 201. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 149. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 519. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8