NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Comté de Värmland

Le comté de Värmland (Värmlands Län en suédois) est un comté suédois situé au centre-ouest du pays. Il est voisin des comtés de Dalécarlie, Örebro et Västra Götaland. Il partage également une frontière avec les comtés norvégiens d’Østfold, Akershus et Hedmark. Provinces historiques Le territoire du comté de Värmland correspond approximativement à celui de l'ancienne province historique de Värmland, à l'exception des communes de Karlskoga et Degersfors, qui appartenaient au Närke. Pour l’histoire, la géographie et la culture, voir Värmland et Närke. Administration Le comté de Värmland fut établi en 1779, lorsqu’il fut séparé du comté d'Örebro. Les principales missions du conseil d’administration du comté (Länsstyrelse), dirigé par le préfet du comté, sont de satisfaire aux grandes orientations fournies par le Riksdag et le gouvernement, de promouvoir le développement du comté et de fixer des objectifs régionaux. Communes Le comté de Värmland est subdivisé en 16 communes (Kommuner) au niveau local : Årjäng Arvika Eda Filipstad Forshaga Grums Hagfors Hammarö Karlstad Kil Kristinehamn Munkfors Säffle Storfors Sunne Torsby Héraldique Le comté de Värmland a hérité son blason de la province historique de Värmland. Lorsqu’une couronne royale y est ajoutée, le blason symbolise alors le conseil d’administration du comté. Liens externes (en + hu + nl + pl + sv) Conseil d’administration du comté (en + sv) Assemblée locale (en + sv) Association régionale du Värmland Portail de la Suède
Županija Värmland

Värmlands län je švedska županija na zapadu Švedske. Županija je osnovana 1779. godine a glavni grad županije je Karlstad. Zemljopis Värmlands län graniči sa županijama: Dalarnas län na sjeveru, Örebro län na istoku i Västra Götalands län na jugu, dok na zapadu graniči s norveškim županijama Hedmark fylke, Akershus fylke i Østfold fylke. U sastav županije ulaze švedske pokrajine Värmland, osim dva područja na jugoistoku pokrajine koji pripadaju Västra Götalands länu odnosno Örebro länu. Također dijelovi župa Rämmen (Dalarna), Sillerud i Svanskog (Dalsland) pripadaju županiji Värmland. Površina županije je 17 583 km2, što je 4,3% ukupne površine Švedske. Županija ima 276 280 stanovnika (3,1% ukupnog broja stanovnika), dok je gustoća naseljenosti 15,7 stanovnika/km2. Priroda Na površini od 15.521 hektara nalazi se 12 405 otoka, od kojih je samo 328 nastanjeno. Najviše otoka nalazi se u općinama Säffle (2 413), Torsby (1 517) i Kristinehamn (1 485). Županija je bogata šumama. 70% površine županije je prekriveno šumama, dok je samo 8% obradivo tlo. 5% površine županije, tj. 107 372 hektara, je pod zaštitom. U županiji se nalazi 85 prirodnih rezervata i 40 posebnih rezervata za zaštitu biljaka, rijetkih ptica i ostalih životinja. Veća mjesta Karlstad (61.685) (broj stanovnika 2010) Kristinehamn (17.839) Arvika (14.244) Skoghall (13.265) Säffle (8.991) Kil (7.842) Forshaga (6.229) Filipstad (6.022) Skåre (5.725) Hagfors (5.402) Povijest Värmlands län osnovana je 1779. iz prijašnjih županija Närkes i Värmlands län. Grad Karlstad, kojeg je osnovao kralj Karlo IX. na otoku Tingvallaön (tadašnjem mjestu održavanja skupštine) 1584., postao je glavnim gradom županije. Nekad je županija nosila ime Karlstads län, po nazivu glavnog grada županije. Administrativna podjela Općine Årjäng (9.793) Arvika (26.258) Eda(8.617) Filipstad (11.005) Forshaga (11.548) Grums (9.387) Hagfors (13.312) Hammarö (14.380) Karlstad (82.250) Kil (11.784) Kristinehamn (23.880) Munkfors (3.955) Storfors (4.533) Sunne (13.602) Säffle (16.089) Torsby (12.946) (Broj stanovnika po popisu od 31. ožujka 2016.) Izvori Vanjske poveznice Informacije o Värmlands länu Arhivirana inačica izvorne stranice od 14. studenoga 2010. (Wayback Machine)
Värmland megye

Värmland megye (Värmlands län) Közép-Svédország egyik megyéje. Szomszédai Dalarna, Örebro és Västra Götaland megyék, valamint a Balti-tenger. Tartomány A megye határai ugyanazok, mint a történelmi Värmland tartomány határai, kivéve Karlskoga és Degerfors községeket, amelyek most Örebro megyéhez tartoznak. Címer A megye címere ugyanaz, mint a tartomány címere. Ha a korona is rajta van, akkor a Megye Adminisztrációs Bizottságát jelöli. Népesség Jegyzetek Külső hivatkozások Värmland megye közigazgatása Värmland megye
Contea di Värmland

La contea di Värmland o Värmlands län è una delle contee o län della Svezia situata nella parte centro-occidentale del paese. Confina con le contee di Dalarna, Örebro e Västra Götaland e con le contee norvegesi di Østfold, Akershus e Innlandet. Comuni Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sulla contea di Värmland Collegamenti esterni Sito ufficiale, su s.lst.se. (EN) Värmland, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Värmlands län

Värmlands län (provincie Värmland) is een provincie van Zweden, gelegen in het westen van de regio Svealand. Ze grenst in het noorden aan Dalarnas län, in het oosten aan Örebro län, in het zuiden aan Västra Götalands län en in het westen aan de Noorse provincies Østfold, Akershus en Hedmark. De hoofdstad van Värmlands län is Karlstad. De oppervlakte van de provincie bedraagt 17.583 km², wat 4,3% van de totale oppervlakte van Zweden is. In 2021 telde Värmlands län 283.115 inwoners. Gemeenten In Värmlands län liggen de volgende gemeenten: Bestuur Värmlands län heeft, zoals alle Zweedse provincies, een meerduidig bestuur. Binnen de provincie vertegenwoordigt de landshövding de landelijke overheid. Deze heeft een eigen ambtelijk apparaat, de länsstyrelse. Daarnaast bestaat de landsting, dat feitelijk een eigen orgaan is naast het län, en dat een democratisch bestuur, de landstingsfullmäktige, heeft dat om de vier jaar wordt gekozen. Landshövding De vertegenwoordiger van de rijksoverheid in Värmlands län is sinds december 2019 Georg Andrén. Landsting De Landsting, formeel Värmlands läns landsting, wordt bestuurd door de landstingsfullmäktige. Sinds 1976 bestaat deze uit 81 leden. Uit hun midden kiezen de leden een dagelijks bestuur, de landstingsstyrelsen. Värmland heeft een coalitie bestaande uit de burgerlijke partijen (Centrumpartij, Liberalen, Christendemocraten en Moderaterna), aangevuld met de Groenen en de lokale Sjukvårdspartiet. In het dagelijks bestuur heeft de coalitie 9 leden en de oppositie 8 leden. Bij de laatste verkiezingen, in 2018, was de zetelverdeling: Vänster (V): 6 zetels Arbeiderspartij (S): 28 zetels Groenen (MP): 2 zetels Sverigedemokraterna (SD): 10 zetels Sjukvårdspartiet i Värmland: 6 zetels Centrum (C): 8 zetels Liberalerna (L): 4 zetels Christendemocraten (KD): 5 zetels Moderaterna (M): 12 zetels Zie ook Värmland
Värmland

Värmland (szw. Värmlands län) – jeden ze szwedzkich regionów administracyjnych (län). Siedzibą władz regionu (residensstad) jest Karlstad. Geografia Region administracyjny Värmland jest położony w południowo-zachodniej części Svealand i obejmuje prowincję historyczną (landskap) Värmland oraz mniejsze fragmenty Dalsland i Dalarna. Graniczy z regionami administracyjnymi Dalarna, Örebro i Västra Götaland, a także z terytorium Norwegii (okręgi Østfold, Akershus i Hedmark). Demografia 31 grudnia 2014 r. Värmland liczył 274 691 mieszkańców (12. pod względem zaludnienia z 21 regionów administracyjnych Szwecji), gęstość zaludnienia wynosiła 15,6 mieszkańców na km². Gminy i miejscowości Gminy Region administracyjny Värmland jest podzielony na 16 gmin: Uwagi: W nawiasie liczba mieszkańców; stan na dzień 31 grudnia 2014 r. Miejscowości 10 największych miejscowości (tätorter) regionu administracyjnego Värmland (2010): Przypisy Linki zewnętrzne Regionfakta.com o Värmland Visit Värmland
Värmland (condado)

O Condado da Värmland (em sueco: Värmlands län; ouça a pronúncia), raramente Condado da Varmlândia, é um dos 21 condados (em sueco: län) em que a Suécia está atualmente dividida. Situado no sudeste da região histórica (landsdel) da Svealand, é constituído pela maior parte da província histórica da Värmland. Ocupa 4,2% da superfície total do país, e tem cerca de 283 170 habitantes (2024). A sua sede administrativa (residensstad) está na cidade de Karlstad. História O Condado da Värmland foi fundado em 1779, ao ser retirado do condado de Örebro. O condado atual Inclui atualmente a província histórica da Värmland, assim como uma pequena parte de Dalarna e da Dalsland. Por outro lado, não conta com uma pequena parcela que pertence ao condado de Örebro. Brasão O brasão do condado da Värmland foi herdado diretamente da província histórica da Värmland, sendo por isso idênticos. Geografia Comunas O condado da Värmland está subdivido em 16 comunas (kommuner): Arvika Eda Filipstad Forshaga Grums Hagfors Hammarö Karlstad Kil Kristinehamn Munkfors Storfors Sunne Säffle Torsby Årjäng Cidades e localidades principais Os maiores centros urbanos do condado eram em 2020: Karlstad (67122 habitantes) Kristinehamn (18597) Skoghall (14489) Arvika (14383) Säffle (9241) Kil (7836) Forshaga (6448) Filipstad (6248) Skåre (5441) Sunne (5113) Educação Ensino superior Universidade de Karlstad (Karlstads universitet; Karlstad) Política e administração regional Órgão administrativo regional Como subdivisão regional, o condado é chefiado por um governador (landshövding), nomeado pelo governo, e tem a missão de executar as tarefas administrativas do estado nesse mesmo condado, contando para tal com o ”Conselho Administrativo do Condado da Värmland” (Länsstyrelsen Värmland). O condado e a região No mesmo território do Condado da Värmland (län), opera a Região Värmland (region). Enquanto que o condado é um órgão administrativo – cujo governador é nomeado pelo estado, a região é um órgão político – eleito pelos cidadãos, e responsável pela gestão local da saúde, transportes, cultura, etc… O condado na União Europeia No âmbito da União Europeia, o Condado da Värmland é uma unidade estatística do tipo (Nuts 3). Ver também Província histórica de Värmland Região Värmland (Region Värmland) Referências Ligações externas Conselho Administrativo do Condado da Värmland (Länsstyrelsen Värmland) Região Värmland (Region Värmland)
Comitatul Värmland

Värmland este un comitat situat în partea de vest a Suediei. Reședința sa este orașul Karlstad. Geografie Zone urbane Următoarele sunt cele mai mari zece zone urbane din comitat (anul 2015) conform Biroului Central de Statistică al Suediei: Demografie Administrație Värmlands län este compus din următoarele comune: Note
Вермланд (лен)

Ве́рмланд (швед. Värmlands län) — лен на западе Швеции. Граничит с ленами Даларна, Вестра-Гёталанд и Эребру. Административный центр — город Карлстад. Лен образован в 1779 году в результате разделения лена Нерке и Вермланд. Границы лена в основном совпадают с границами исторической провинции Вермланд, однако небольшие части лена относятся к провинциям Даларна и Дальсланд, а провинция, в свою очередь, включает в себя коммуну Карлскуга и часть коммуны Дегерфорс лена Эребру. Административное деление Лен состоит из 16 коммун: Арвика, центр — Арвика, Эда, центр — Шарлоттенберг, Филипстад, центр — Филипстад, Форсхага, центр — Форсхага, Грумс, центр — Грумс, Хагфорс, центр — Хагфорс, Хаммарё, центр — Скугхалл, Карлстад, центр — Карлстад, Чиль, центр — Чиль, Кристинехамн, центр — Кристинехамн, Мункфорс, центр — Мункфорс, Стурфорс, центр — Стурфорс, Сунне, центр — Сунне, Сефле, центр — Сефле, Турсбю, центр — Турсбю, Орьенг, центр — Орьенг. Примечания Ссылки Värmland County Administrative Board Värmland County Council Архивная копия от 10 февраля 2009 на Wayback Machine Värmland Regional Association
Вермланд (округ)

Округ Вермланд (швед. Värmlands län) је округ у Шведској, у западном делу државе. Седиште округа је град Карлстад. Округ је основан 1779. године. Положај округа Округ Вермланд се налази у западном делу Шведске. Њега окружују: са севера: Округ Даларна, са истока: Округ Еребру, са југа: Округ Вестра Јеталанд, са запада: Норвешка. Природне одлике Рељеф: У округу Вермланд преовлађују брежуљкаста и брдска подручја до 400 метара надморске висине. Једино на крајњем северу округа постоје планине до 800 м надморске висине. Клима: У округу Вермланд влада континентална са утицајем Атлантика (Голфска струја). Воде: Вермланд је унутаркопнени округ у Шведској. Међутим, на југу округа налази се језеро Венерн, највеће у ЕУ. Обала језера је веома разуђена, са много острваца и малих залива. У унутрашњости постоји низ малих ледничких језера. Најважнија река је река Кларелвен, која се код Карлстада улива у језеро језеро Венерн. Историја Подручје данашњег округа се у већем делу поклапа са историјском облашћу Вермланд. У раздобљу 1634-1779. године подручје округа било је део некадашњег Округа Нерке и Вермланд, да би се 1779. године издвојило као засебан округ. Становништво По подацима 2011. године у округу Вермланд живело је преко 270 хиљада становника. Последњих година број становника стагнира. Густина насељености у округу је око 16 становника/km², што је мање од државног просека (23 ст./km²). Општине и градови Округ Вермланд има 16 општина. Општине су: Градови (тачније „урбана подручја") са више од 10.000 становника су: Карлстад - 62.000 становника. Кристинехамн - 18.000 становника. Арвика - 14.000 становника. Скогхал - 13.000 становника. Види још Вермланд Карлстад Референце City Population: SWEDEN Спољашње везе Званични веб-сајт
Värmlands län

Värmlands län är ett län beläget i västra Svealand. Residensstaden är Karlstad och landshövding sedan 9 december 2019 är Georg Andrén. Han efterträdde Kenneth Johansson. Värmlands län utgör valkrets vid riksdagsval i Sverige. Historia Värmlands län bildades första gången 1639 vilket då bara varade till 1654 och återbildades 1779. I mellanperioderna och från 1634 ingick området i Närkes och Värmlands län. Ibland har det kallats för Karlstads län efter residensstaden. Geografi Värmlands län motsvarar 4,3 procent av Sveriges yta, 17 583 km² och är Sveriges till ytan åttonde största län. I länet bor 2,9 procent av Sveriges befolkning. Värmlands län sammanfaller i huvudsak med landskapet Värmland, frånsett Karlskoga kommun och delar av Degerfors kommun som hör till landskapet, men som tillhör Örebro län. Norra delen av Gullspångs kommun (Södra Råda socken) i Västra Götalands län tillhör också Värmland. Delar av Silleruds och Svanskogs församlingar (Dalboredden) ligger dock i Dalsland och nordligaste delen av Filipstads kommun ligger i Dalarna. Länet gränsar till Dalarnas län och Örebro län i norr och öster, samt till Västra Götalands län i söder. I väster gränsar det till Akershus, Østfold och Innlandet fylke i Norge. Kommuner Folkmängd per 31 mars 2026 Tätorter De största tätorterna i länet: Residensstaden är i fet stil Befolkning Demografi Befolkningsutveckling Migration Värmlands län hade den nästa största utvandringen bland samtliga svenska län mellan 1851 och 1910. Länet hade den största utvandringen till USA bland samtliga svenska län under perioden. Sammanlagt utvandrade 97 234 personer från Värmlands län mellan 1851 och 1910. Av dessa utvandrade 77 574 personer till USA. Länsvapen Blasonering: I fält av silver en blå örn med röd beväring. Eftersom landskap och län i det närmaste överensstämmer fastställdes Värmlands landskapsvapen även som länsvapen år 1936. Se även Region Värmland Lista över landshövdingar i Värmlands län Länsstyrelsen i Värmlands län Värmlandsnytt - Regionalnyheter Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Värmlands län.﻿ Regionfakta - Fakta och perspektiv om Värmlands län Länsstyrelsen Värmland
Вермланд (лен)

Вермланд (швед. Värmlands län) — лен, розташований у західній Швеції, в ландскапі (провінції) Вермланд. Межує з ленами Даларна, Вестра-Йоталанд і Еребру. Центральне місто — Карлстад. До 1779 року лен називався Нерке та Вермланд. Адміністративний поділ Адміністративно лен Вермланд поділяється на 16 комун: Комуна Арвіка (Arvika kommun) Комуна Гагфорс (Hagfors kommun) Комуна Гаммаре (Hammarö kommun) Комуна Грумс (Grums kommun) Комуна Еда (Eda kommun) Комуна Карлстад (Karlstads kommun) Комуна Крістінегамн (Kristinehamns kommun) Комуна Мункфорс (Munkfors kommun) Комуна Ор'єнг (Årjängs kommun) Комуна Сеффле (Säffle kommun) Комуна Стурфорс (Storfors kommun) Комуна Сунне (Sunne kommun) Комуна Турсбю (Torsby kommun) Комуна Філіпстад (Filipstads kommun) Комуна Форсгага (Forshaga kommun) Комуна Чиль (Kils kommun) Див. також Адміністративний поділ Швеції Ландскап (Швеція) Лен (Швеція) Посилання Лен Вермланд Управа лену Вермланд
Stensjön, Jönköpings kommun

Stensjön är en sjö mellan Tenhult, Lekeryd och Öggestorp i Jönköpings kommun och ingår i Motala ströms huvudavrinningsområde. Huskvarnaån rinner genom sjön. Tovrida udde ligger vid sjöns norra strand. Vid provfiske har bland annat abborre, braxen, gers och gädda fångats i sjön. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Braxen Gärs Gädda Gös Mört Sarv Siklöja Sutare Se även Lista över sjöar i Jönköpings kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna Stensjön på VISS
Stensjön, Linköping

Stensjön är en sjö i Linköpings kommun i Östergötland och ingår i Motala ströms huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,172 kvadratkilometer och ligger 93 meter över havet. Sjön ligger i skogen strax norr om Roxen och nordöst om Roxenbaden. Delavrinningsområde Stensjön ingår i delavrinningsområde (649202-149425) som SMHI kallar för Rinner till Utloppet av Roxen. Medelhöjden är 83 meter över havet och ytan är 88,31 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde Motala Ström mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (26 procent) och jordbruk (33 procent). Avrinningsområdet har 95,63 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 27,4 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 11,98 kvadratkilometer eller 3 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Linköpings kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Stenskogen

Stenskogen är ett delvis bebyggt skogsområde sydväst om Höör i Skåne. Delar av det bebyggda området tillhör Ormanäs och Stanstorp. Stenskogen är känd för den tidigare brytning av höörsandsten, som skett där. Byggnadssten till Lunds domkyrka och Höörs kyrka har tagits härifrån, men framför allt kvarnstenar. Stenbrott Namngivna stenbrott i ordning från Höörsmölla mot Bosjökloster är Bossagraven, Postgraven, Hasslegravarna, Kullagraven, Yxnaholmsgraven, Stanstorpagraven. Av dessa var det bara Stanstorpagraven där det pågick stenbrytning år 1884. Väster om Stanstorpagraven finns Per Pålssons gamla grav och sydväst om denna Maglasätegravarna. På norra sidan om järnvägen mellan Ormanäs och Ry ligger Ormanäsgraven AB Ringsjö Stenbrott bedrev under perioden 1890–1910 stenbrytning i industriell skala med omkring 60 anställda. Källor Skånes Mitt på Brännemölla i Höör, broschyr utgiven av Skånska Akademien, Höörs kommun och Stiftsgården Åkersberg 2013 ( PDF) Noter Se även Brottets bana Höörs mölla
Stenstorps kyrka

Stenstorps kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Stenstorps församling i Skara stift. Den ligger i Stenstorp i nordöstra delen av Falköpings kommun. Kyrkobyggnad Vid 1800-talets början revs de medeltida kyrkorna i Stenstorp, Brunnhem och Södra Kyrketorp, och 1817 byggdes en ny gemensam kyrka i Stenstorp. På platsen för de äldre, medeltida kyrkorna i Brunnhem och Södra Kyrketorp står nu klockstaplar för böneringningar under somrarna. Kyrkan är en av stiftets tidigaste uttförd i nyklassicistisk stil. För ritningarna svarade Jacob Wilhelm Gerss och byggnaden har drag från äldre stilepoker, exempelvis det tresidigt avslutade koret. Inredningen är ljus, slät och stram i det luftiga och ljusa kyrkorummet. Det domineras av altaruppsatsen och predikstolen som är ursprungliga. Kyrkan restaurerades 1931 och 1957. Inventarier Dopfuntarna från de tidigare tre kyrkorna är nu samlade här. De är daterade till 1100- och 1200-talen. Till vänster om koret finns Stenstorps gamla dopfunt och i vapenhuset står Södra Kyrketorps dopfunt. I tornet förvaras cuppan till vad man tror vara Brunnhems gamla dopfunt. Altartavlan från 1924 är en uppståndelsemålning utförd av Gunnar Erik Ström i Göteborg. Den ersatte ett tidigare enkelt träkors. En bibel från 1501, en så kallad Versio Vulgata, är tryckt av Anton Koberger i Nürnberg. Det är kyrkofader Hieronymus bibelöversättning från hebreiska till latin. Bibeln skänktes till kyrkan 1674. Det finns en senmedeltida mellanklocka utan inskrift. Orgel Den ljudande orgelfasaden på läktaren i väster har ett mittparti som byggdes 1842 av Johan Nikolaus Söderling vilket kompletterades med tillbyggda sidor 1913. Verket som tillkom 1962 är tillverkat av Frederiksborg Orgelbyggeri. Det renoverades och omdisponerades 1999 av Walter Thür Orgelbyggen. Instrumentet har nitton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Orgeln har följande disposition: Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 157-158. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 165. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stenstorps kyrka.
Stensätra kyrka

Stensätra kyrka är en så kallad samarbetskyrka mellan Svenska kyrkan och Evangeliska Fosterlandsstiftelsen. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1979 efter ritningar av arkitekt Börje Norman och invigdes 15 december samma år av ärkebiskop Olof Sundby. Byggnaden har en stomme av trä och betong och har ett sadeltak täckt med betongtegel. En friliggande klockstapel byggdes och invigdes år 1990. Inventarier Orgeln har sju orgelstämmor, två manualer och pedal. Byggd av Modulorgel AB (nuvarande Septimaorgel AB). En altarvävnad är utförd av Anna Åkerberg från Sandviken. En ljusbärare, smidd av Kjell Hasselgren, togs i bruk våren 1997. Referenser Bebyggelseregistret Ovansjö-Järbo pastorat Vidare läsning Våra kyrkor, sidan 67, Klarkullens Förlag AB, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8
Stensö borg

Stensö borg är lämningarna efter en medeltida kastal och borg på Vikbolandet i Östra Husby socken, Norrköpings kommun. Borgruinen ligger alldeles nordväst om Stensö gård vid Bråvikens strand, den del som kallas Lönöfjärden. Få skriftliga uppgifter finns om borgen, vars äldsta del tros vara uppförd omkring år 1200. Första kända ägaren är Holmger Torkelsson (båt) år 1359, en dotterson till Ulf Holmgersson (Ama). Borgen började som ett runt kastaltorn i omsorgsfullt murad gråsten som mäter 13,6 meter i diameter. Inne i tornet finns rester av ett kryssvalv. Tornet infogades senare i en ringmur som delvis är bevarad. Ett mindre torn i ringmuren har funnits närmare Bråvikens strand men är nu bara en övervuxen ruinhög. Martin Rundkvist ledde utgrävningar i ruinen åren 2014 och 2015. Referenser Noter Övriga källor Olsson, Martin (1932). ”En grupp runda kastaler från romansk tid på Sveriges östkust”. Fornvännen 27. sid. 273-304. http://kulturarvsdata.se/raa/dokumentation/74aa4004-686f-42e9-b686-3517292b17d5. Läst 19 februari 2015.