NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Aeroportul Vilhelmina

Aeroportul Vilhelmina (IATA: VHM, ICAO: ESNV) este un aeroport din Comuna Vilhelmina, Västerbottens län, Suedia ce deservește zona Vilhelminamål⁠(d)[[Vilhelminamål |​]]. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 10.397 de pasageri. Situat la o altitudine de 347 m, aeroportul dispune de 1 pistă. Este operat de Comuna Vilhelmina. Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista 10/28 are suprafața de asfalt și dimensiunile 1.502 m × 30 m. Terminale Note Vezi și
Вільгельміна (аеропорт)

Аеропорт Вільгельміна або Аеропорт Південної Лапландії (швед. Vilhelmina flygplats) (IATA: VHM, ICAO: ESNV) — аеропорт у селі Сагадал за межами Вільгельміни, Швеція. Авіалінії та напрямки Пасажирообіг Примітки
Flughafen Hemavan

Der Flughafen Hemavan (IATA-Code: HMV, ICAO-Code: ESUT) ist ein Flughafen in der Nähe des schwedischen Ortes Hemavan in der Provinz Västerbottens län. In den 1960er Jahren entstand an der Stelle des heutigen Flughafens ein Segelflugplatz. 1993 folgte der Ausbau zu einem regionalen Verkehrsflughafen. Die ersten Flüge wurden 1994 durchgeführt. Früher gab es an sechs Tagen in der Woche einen Flug von und zum Flughafen Stockholm/Arlanda. Durchgeführt wurden die Flüge mit kleineren Turboprop-Flugzeugen wie der Saab 340 oder der BAe ATP. Im Jahr 2016 wurde der Flughafen von 14.302 Fluggästen genutzt. Die Fluggesellschaft Nextjet, die regelmäßig Flüge angeboten hatte, stellte am 16. Mai 2018 wegen Insolvenz des Unternehmens den Flugbetrieb ein. Aktuell (2021) wird die Verbindung nach Stockholm täglich außer samstags von der Gesellschaft Amapola Flyg angeboten. Weblinks Flughafen Hemavan Webauftritt des Flughafens (schwedisch) Geschichte des Flughafens (schwedisch) Flughafen Hemavan in der World Aeronautical Database (englisch) Einzelnachweise
Hemavan Airport

Hemavan Tärnaby Airport (IATA: HMV, ICAO: ESUT) is an airport in Hemavan, Sweden. The nearest villages are Hemavan and Tärnaby, both of which are ski resorts. Also many Norwegians from Mo i Rana and surroundings use the airport. It is located in Storuman Municipality (Västerbotten County), which was 1994-2010 the only municipality in Sweden with two airports operating scheduled flights. The other airport, Storuman Airport, is closed for traffic since 2010. Airlines and destinations The following airlines operate regular scheduled and charter flights at Hemavan Airport: Statistics Ground transport Taxis and rental cars are available. The road distance to Hemavan is 1 km, to Tärnaby 19 kilometres (12 mi) and Mo i Rana, Norway, 98 kilometres (61 mi). See also List of the largest airports in the Nordic countries References External links Media related to Hemavan Tärnaby Airport at Wikimedia Commons Hemavan Tärnaby Airport (English)
Aérodrome d'Hemavan Tärnaby

L'aéroport d'Hemavan Tärnaby (Hemavan Tärnaby Airport) est un aéroport régional situé à Hemavan, à 19 km de Tärnaby, dans la commune de Storuman, comté de Västerbotten, en Laponie suédoise. Il dispose de liaisons 6 jours par semaine avec l'aéroport de Stockholm-Arlanda, assurée par la compagnie Nextjet, pour une durée de vol de 2h25. Il est en particulier utilisé pour accéder aux diverses activités touristiques dans la réserve naturelle de Vindelfjällen et ses alentours. L'aéroport fut construit en automne 1993 et les premiers vols charter avec Bodø et Umeå commencèrent l'année suivante, opérés par Widerøe. En 1997, une route vers Arlanda opérée par Skyways fut ouverte, remplacée en 2008 par Nextjet. Situation Statistiques Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Compagnies et destinations Actualisé le 26/02/2023 Références Liens externes Site officiel Portail de l’aéronautique Portail de la Suède
Aeroportul Hemavan-Tärnaby

Aeroportul Hemavan-Tärnaby (IATA: HMV, ICAO: ESUT) este un aeroport din Comuna Storuman, Västerbottens län, Suedia ce deservește zona Hemavan⁠(d)[[Hemavan (urban area in Storuman Municipality, Sweden)|​]]. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 14.435 de pasageri. A fost deschis în 1993 și numit după zona deservită. Situat la o altitudine de 460 m, aeroportul dispune de 1 pistă. Este operat de Comuna Storuman. Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista 15/33 are suprafața de asfalt și dimensiunile 1.601 m × 30 m. Terminale Note Vezi și
Hemavan Tärnaby flygplats

Hemavan Tärnaby flygplats, tidigare Hemavans flygplats (IATA: HMV, ICAO: ESUT) är en regional flygplats som ligger i Hemavan och 19 km från Tärnaby i Storumans kommun i Västerbottens län. Flygplatsen ägs och drivs av Hemavan Tärnaby Airport AB, som ägs till 44 % av Storumans kommun och till 56 % av turistnäring och privatpersoner. Driftbolaget marknadsför flygplatsen som Hemavan Tärnaby Airport. Historia Flygplatsen blev klar för kommersiell trafik hösten 1993. Innan dess fanns ett sportflygfält som anlades på 1960-talet, bland annat för segelflyg. Chartertrafik inleddes i mars 1994 med en linje till Bodø och en linje till Umeå med två flygningar per vecka i vardera riktning. Dessa flygningar utfördes av det norska flygbolaget Widerøe. Flygplanet som flög startade i Bodø och mellanlandade i Hemavan på vägen till Umeå. Med Arvidsjaur och Umeå i början av 90-talet fanns det reguljära förbindelser som trafikerade av Skyways. Reguljärtrafiken till Arlanda på helårsbasis började 1997. Detta med Skyways som operatör. Hösten 2008 övertog Nextjet flygtrafiken mellan Hemavan och Arlanda efter att de vunnit Rikstrafikens upphandling. Operatörsbytet innebar att större flygplan började användas. Skyways använde Fokker 50 för 50 passagerare, och Nextjet använde sig av den större BAe ATP som hade plats för 68 passagerare, även den mindre SAAB 340 för 33 passagerare förekom på flygningarna till och från Hemavan. Flygplatsen hade 4 183 passagerare år 2000, 12 722 passagerare år 2005, 17 666 år 2008 och 14 302 år 2016. Flygtrafik Reguljärflyg mellan Hemavan och Stockholm-Arlanda upphandlas av Trafikverket. Förbindelsen till Stockholm trafikerades med ett flyg om dagen under hela året, samt ytterligare ett flyg per dag under högsäsong (vinter). På lördagarna fanns inga flyg och på söndagar fanns ett flyg. I huvudsak är det Trafikverket som avgör hur de olika flygen skall slingas och trafikeras, men man är flexibel beträffande detta beroende på behovet under olika delar av året. Samtliga flygningar till och från Stockholm-Arlanda mellanlandade på Vilhelmina flygplats. Från och med 1 juli 2018 flyger Amapola flyg till Stockholm-Arlanda och använder flygplanstypen Fokker 50. Flygbolag och Destinationer Baninfo Den nuvarande längden på banan är 1 444 meter (Landing Distance Available) respektive 1 594 meter (Takeoff Distance Available) och bredden är 30 meter. Det är ungefär samma som hos många andra mindre svenska reguljärflygplatser. Den relativt korta banlängden gör att i första hand propellerplan använder flygplatsen, eftersom få jetplanstyper kan använda den. Marktransport Flygplatsen ligger i Hemavan, och till Tärnaby är det 19 kilometer. Till Mo i Rana (vars flygplats inte har flygningar till Stockholm), vars kommun har ca 26 000 invånare, är det 98 km, och många norrmän använder Hemavans flygplats. Det finns biluthyrningsfirmor som möter med bilar vid flygplatsen. Flygtaxi angör flygplatsen vid förbeställning. Det finns även en bilparkering, som är avgiftsfri. Se även Lista över flygplatser i Sverige Referenser Externa länkar Flygplatsens officiella webbplats
Гемаван (аеропорт)

Аеропорт Гемаван-Тернабі (швед. Hemavans flygplats) (IATA: HMV, ICAO: ESUT)) — аеропорт у місті Гемаван, Швеція. Найближчі села — Гемаван і Тернабю, що є гірськолижними курортами. Серед пасажирів багато норвежців з Му-і-Рана та околиць, що користуються аеропортом. Він розташований у муніципалітеті Сторуман (графство Вестерботтен), який був єдиним муніципалітетом у Швеції з двома аеропортами, що виконують регулярні рейси. Інший аеропорт, аеропорт Сторуман, закритий для руху з 2010 року. Наземний транспорт Є таксі та оренда автомобілів. Відстань до Гемавана — 1 км, до Тернабі 19 км та Му-і-Рана, (Норвегія) — 98 км. Авіакомпанії та напрямки Статистика Примітки Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Гемаван (аеропорт) Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Гемаван (аеропорт) Аеропорт Гемаван-Тернабі(англ.)
Flughafen Trollhättan-Vänersborg

Der Flughafen Trollhättan-Vänersborg (IATA-Code: THN, ICAO-Code: ESGT) ist ein Regionalflughafen in der Provinz Västra Götalands län im Süden Schwedens. Er liegt rund fünf Kilometer nordöstlich von Trollhättan und rund sieben Kilometer südlich von Vänersborg. Betreiber des Flughafens ist die Fyrstads Flygplats AB. Der Flughafen besitzt eine 1710 Meter lange Start- und Landebahn mit der Ausrichtung 15/33 und wurde im Jahr 2016 von rund 50.000 Passagieren benutzt. Siehe auch Liste der Flughäfen in Schweden Weblinks Webpräsenz des Flughafens Trollhättan-Vänersborg Luftfahrtkarte für Trollhättan-Vänersborg auf SkyVector.com Einzelnachweise
Trollhättan–Vänersborg Airport

Trollhättan-Vänersborg Airport (IATA: THN, ICAO: ESGT) also known as Trollhättan Airport is a regional airport located in Västra Götaland County, Sweden. It is located 5 kilometres (3.1 mi) northeast of central Trollhättan and 8 kilometres (5.0 mi) southeast of Vänersborg. The airport's municipal owner, Fyrstads Flygplats AB, has branded the airport as Göteborg Stallbacka Airport since 2024, reflecting its proximity to Gothenburg, which is approximately 80 kilometers (50 miles) to the southwest. The airport opened in 1937 and is colloquially known as Malöga Airport. History The airport was established in 1937 when Saab AB acquired land in Malöga for a factory and airfield. It initially served military purposes during World War II, producing aircraft for the Swedish Air Force. The airport transitioned to civilian use in 1974 with the opening of a new terminal and runway. The airport's runway crosses the municipal border between Trollhättan and Vänersborg, while the terminal and hangars are situated in Vänersborg. In 1983, the municipalities of Trollhättan, Vänersborg, Uddevalla, and Lysekil formed Fyrstads flygplats AB, which expanded the runway to 1,710 meters. Over the years, the airport operated routes to various destinations, including Stockholm and Copenhagen. However, economic challenges led to service reductions, particularly after 2008. After a two-year pause due to the COVID-19 pandemic, regular flights resumed in 2022. In March 2022, virtual airline Västflyg commenced operations connecting Trollhättan–Vänersborg with Stockholm Bromma Airport using an aircraft operated by NyxAir. By October 2024, the airline had expanded routes from Trollhättan–Vänersborg to include Stockholm Arlanda and a seasonal service to Scandinavian Mountains Airport. Naming On 30 August 2024, it was announced that the airport would be rebranded as Göteborg Stallbacka Airport. The new name incorporates "Göteborg" (Gothenburg) to associate the airport with Sweden's second-largest city, located about 80 kilometers away. Airport officials stated that the rebranding aims to better position the airport within Gothenburg's labour market area and potentially attract more flights and passengers. Local media reported that the new name was criticised, with concerns about losing local identity, along with concerns about possible confusion for travellers regarding the airport's location relative to Gothenburg. Until 2025, the airport's official name, registered with the Swedish Transport Agency, remained Trollhättan-Vänersborg. Airlines and destinations The following airlines operate regular scheduled and charter flights at Trollhättan–Vänersborg Airport: Statistics Ground transport The airport offers parking with electric vehicle charging stations, as well as bicycle parking, near the terminal building. The airport is not served by public transport. References External links Media related to Trollhättan-Vänersborg Airport at Wikimedia Commons Official website
Aérodrome de Trollhättan–Vänersborg

L'aérodrome de Trollhättan-Vänersborg (code IATA : THN • code OACI : ESGT) est un aéroport régional situé à l'extérieur de Trollhättan, Suède. Braathens Regional Airlines (BRA) a son siège social sur la propriété de l'aéroport. Situation Statistiques Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Compagnies aériennes et destinations Actualisé le 27/02/2023 Références Voir aussi Articles connexes Liste des aéroports de Suède Liens externes Sites officiels : (sv) gsairport.se et (en) gsairport.se/en Portail de l’aéronautique Portail de la Suède
Aeroportul Trollhättan-Vänersborg

Aeroportul Trollhättan-Vänersborg (IATA: THN, ICAO: ESGT) este un aeroport din Comuna Trollhättan, Västra Götalands län, Suedia ce deservește zona Trollhättan. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 11.927 de pasageri. A fost deschis în 1938. Situat la o altitudine de 42 m, aeroportul dispune de 1 pistă. Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista are orientarea 15/33. Terminale Note Vezi și
Тролльгеттан (аеропорт)

Аеропорт Тролльгеттан-Венерсборг (швед. Trollhättan-Vänersborgs flygpla) (IATA: THN, ICAO: ESGT) — невеликий регіональний аеропорт, розташований за межами Тролльгеттана, Швеція. Головний офіс BRA Braathens Regional Airlines розташований на території аеропорту. Авіалінії та напрямки Пасажирообіг Примітки Посилання Офіційний веб-сайт
Schloss Rosersberg

Das schwedische Schloss Rosersberg liegt in der Nähe des Ortes Rosersberg etwa 30 km nördlich von Stockholm. Schloss Rosersberg wurde im Auftrag des Reichsschatzmeisters Gabriel Bengtsson Oxenstierna in den Jahren 1634–1638 erbaut. Es besteht aus einem dreistöckigen Hauptgebäude und vier zweigeschossigen Seitenflügeln. In den 1680er und 1690er Jahren wurde es nach Plänen des Architekten Nicodemus Tessin d. J. im Barockstil umgebaut. 1762 kam es in den Besitz des Herzogs Karl. Herzog Karl ließ das Schloss erneut umbauen, und sein Nachfolger Karl XIV. Johann ließ es im Empire-Stil einrichten. Auch ein Englischer Landschaftspark wurde angelegt. Das Schloss diente dann bis 1860 als königliches Lustschloss und wurde ab 1823 von der Königin Desideria bewohnt. Nach dem Tod der königlichen Witwe Desideria wurde das Hauptgebäude nicht mehr bewohnt, war eine Zeit lang Sitz einer Artillerieschule und dient heute der schwedischen Feuerwehr. Die Einrichtung aus dieser Zeit ist äußerst gut erhalten und zählt zu den schönsten Beispielen des Empirestils in Schweden. 1935 wurde das Schloss als Byggnadsminne unter staatlichen Schutz gestellt. Weitere königliche Schlösser Schloss Rosersberg ist bis heute eines der neun offiziellen Königsschlösser Schwedens, die alle zumindest teilweise zu besichtigen sind: Das Stockholmer Schloss (Amtssitz des Königs), Schloss Drottningholm (Wohnsitz des Königs), Schloss Rosendal, Schloss Gripsholm, Schloss Strömsholm, Schloss Tullgarn, Schloss Ulriksdal, der Hagapark (Schloss Haga ist Wohnsitz der Kronprinzessin) sowie der Park der königlichen Sommervilla Solliden, die in der Nähe des nur noch als Ruine erhaltenen Schlosses Borgholm errichtet wurde. Weblinks Website Luftbild Eintrag im bebyggelseregistret des Riksantikvarieämbetet (schwedisch)
Palacio de Rosersberg

El palacio de Rosersberg (en sueco: Rosersberg slott) es uno de los palacios reales de Suecia. Se encuentra en la orilla del lago Mälaren, a las afueras de Estocolmo, fue construido en la década de 1630 por la familia Oxenstierna y se convirtió en palacio real en 1762, cuando el estado se lo cedió al duque Carlos (posteriormente Carlos XIII, el hermano pequeño de Gustavo III de Suecia). Historia Gabriel Bengtsson Oxenstierna puso el nombre al palacio en honor a su madre que descendía de la prestigiosa familia Tre Rosor (“Tres Rosas”). La construcción del castillo se realizó en el estilo típico de la época, el renacentista. Se comenzó en 1634 y se completó en 1638. A finales del siglo XVII, el estilo renacentista estaba pasado de moda y el hijo de Oxenstierna, Bengt Oxenstierna, lo modernizó radicalmente, redecorándolo y reconstruyéndolo en el estilo de moda, el rococó, bajo la dirección del arquitecto Nicodemus Tessin el Joven. Los gabletes del edificio principal fueron demolidos y se construyó un nuevo tejado para el edificio. Se añadieron nuevas alas y galerías con columnatas. En 1747, Rosersberg fue adquirido por el barón Erland Carlsson Broman y otra vez fue modernizado bajo asistencia del arquitecto Jean Eric Rehn. Broman murió en 1757 y el palacio fue adquirido por el estado, que se lo dio a Carlos. Carlos se instaló en el palacio y continuó con los planes de Rehn para modernizarlo. Se renovó en un estilo gustaviano tardío, pero carecía de la mayoría de los aspectos caprichosos de ese estilo, que fueron remplazados por unos más serios y románticos, creando el nuevo estilo Imperio de Carlos XIII. Como parte de la modernización se crearon nuevos interiores; los más notables fueron los salones Naranja y Rojo, y la Sala Hogland. Era el favorito entre los palacios reales para Carlos XIV Juan y la reina Desideria Clary, los primeros de la línea Bernadotte, quienes pasaban los veranos en Rosersbeg, y fueron los últimos reyes que lo usaron como residencia. El dormitorio de Carlos Juan es considerado como uno de los más importantes ejemplos de interiores suecos de principios del siglo XIX. Hoy en día, las habitaciones y las colecciones están muy bien conservadas tal y como fueron entre 1795 y 1825. Tras la muerte de Desideria en 1860, se cedió el palacio al ejército sueco y hasta 1961 fue una escuela de mosqueteros. En la década de 1960 Defensa Civil tomó a la fuerza partes del palacio y de los terrenos que actualmente son usados por la Agencia Sueca de Servicios de Rescate. Referencias «Rosersbergs Slott». Museos en Estocolmo. Consultado el 5 de enero de 2007. «Palacio de Rosersberg». The Royal Palaces. Archivado desde el original el 16 de mayo de 2011. Consultado el 5 de enero de 2007.
Château de Rosersberg

Le château de Rosersberg est situé dans la commune de Sigtuna à une quarantaine de kilomètres au nord de Stockholm en Suède. Il est aujourd'hui l'une des onze résidences officielles de la famille royale de Suède. Il est ouvert au public en été. Histoire Le château de Rosersberg est construit entre 1634 et 1638 à l'initiative du ministre des Finances Gabriel Bengtsson Oxenstierna. Pendant la deuxième moitié du XVIIe siècle, le château est modernisé sous l'impulsion de Nicodème Tessin le Jeune. En 1757, l'état suédois s'en porte acquéreur, et c'est le jeune prince Charles de Södermanland (le futur roi Charles XIII) qui en obtient la jouissance. C'est ainsi que le château de Rosersberg devient résidence royale. Le roi Charles XIV Jean est toutefois le dernier souverain à y résider, avec son épouse la reine Désirée. Au tout début du XIXe siècle, de nouveaux aménagements sont réalisés, c'est notamment à cette époque que sont créés les salons orange et rouge. En 1870, une unité de l'armée suédoise, l'école de tir de l'infanterie (Infanteriets skjutskola) s'installe au rez-de-chaussée et dans les ailes du château. En 1962, la direction de la sécurité civile (Civilförsvarsstyrelsen) prend sa place, puis en 1984 c'est au tour de l'administration des secours d'urgence de l'État (Statens räddningsverk). Les locaux sont vidés en 2006, et à l'été 2008 l'hôtel et centre de conférence de Rosersberg ouvre ses portes. On y trouve tout d'abord un café et des chambres d'hôtes. Le château de Rosersberg est l'une des onze résidences officielles de la famille royale de Suède. Il appartient à l'état suédois, tandis que le roi en détient le droit d'usage. Il est classé monument historique (byggnadsminne) depuis 1935. D'importants travaux de rénovation des façades ont eu lieu à partir de 2004. Le château est ouvert au public pendant les mois d'été. Galerie Annexes (sv) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en suédois intitulé « Rosersbergs slott » (voir la liste des auteurs). Notes Liens externes (en) Site officiel (sv) Le château de Rosersberg sur le site de l'administration des biens immobiliers de l'État. (en) Le château de Rosersberg sur le site de la famille royale de Suède. (en + sv) Site officiel de l'hôtel et centre de conférence de Rosersberg. Portail des châteaux Portail de la protection du patrimoine Portail de la monarchie Portail de Stockholm
Rosersbergi kastély

A Rosersbergi kastély (svédül: Rosersbergs slott) a svéd királyi paloták egyike. Stockholmtól északra, a Mälaren-tó parkján terül el. Az akkor reneszánsz, ma klasszicista stílusú palotát az 1630-as években építtette az Oxenstierna család. 1762-ben lett királyi palota, amikor az állam Károly hercegnek adományozta, akiből később XIII. Károly svéd király lett. A palotában működő múzeum büszkesége a XIII. Károly és XIV. Károly János svéd királyok időszakából jó állapotban fennmaradt, főleg empire stílusú berendezés. Története 1634-ben kezdte meg építtetését Gabriel Bengtsson Oxenstierna gróf, királyi adószedő. A kastély nevét a gróf édesanyjáról, a neves Három Rózsa (Tre Rosor) klánból származó Sigfrid Gustafsdotterről kapta. A kastély eredetileg reneszánsz stílusban épült. 1682-ben a család következő generációját képviselő Bengt Gabrielsson Oxenstierna kancellár az ifj. Nicodemus Tessin építészt kérte fel, hogy francia mintára barokk stílusban építse újjá a kastélyt. A 18. század derekán a svéd állam tulajdonába került az épület és azt III. Gusztáv svéd király öccse, Károly herceg, a későbbi XIII. Károly svéd király rendelkezésére bocsátották. A királyi herceg számára Jean Eric Rehn építész tervei alapján újították fel az épületet. Az addigra divatjamúlt barokk vonások eltűntek. 1774-ben Károly herceg feleségül vette Hedvig Elisabeth Charlotta hercegnőt, aki nagy hatással volt a belső berendezés kialakítására. A kastély jelenlegi muzeális belső terei nagyrészt ennek a korszaknak az emlékét őrzik. XIII. Károly nagy érdeklődést tanúsított a művészetek és a könyvek iránt. Hálószobájából csigalépcső vezetett gazdag – mintegy 6000 kötetet tartalmazó – könyvtárába, aminek elegáns, de egyszerű és praktikus berendezése ma is megtekinthető. Az épület külső felújítása Gustaf af Sillén, a kor neves svéd építészének irányítása alatt folytatódott . A mai állapotnak megfelelő külső kép végül 1809-12 között alakult ki. 1818-ban a francia Bernadotte marsallból lett XIV. Károly János svéd király vette át a palotát. A palota termeinek egy részét az ő és felesége, Dezideráta svéd királyné ízlésének megfelelően, jellegzetes empire stílusban alakították át. A francia származású király hálószobájába két kandallót is elhelyeztek az ágytól jobbra és balra, amelyek feladata volt az állandó 24 fokos meleg biztosítása. Ezek a termek jelenleg is e korabeli állapotban tekinthetők meg a múzeumban. 1844-től, XIV. Károly János halálától Dezideráta özvegy királyné élt a palotában nyaranta egészen haláláig, 1860-ig. A kastély később fokozatosan elvesztette népszerűségét a király családban. Jelenleg, 2013-ban is királyi tulajdonban, de múzeumi kezelésben van. Képek Jegyzetek Források ↑ Rosersberg: ed. Göran Alm, Hans Lepp (1984). Rosersbergs slott. Kungl. Husgerådskammaren. : |author= has generic name (súgó) (svédül) További információk A Wikimédia Commons tartalmaz Rosersbergi kastély témájú kategóriát.