NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Villa Ugglebo, Djurgården

Villa Ugglebo är en byggnad vid Lilla Skuggan på Norra Djurgården i Stockholm, ritad och uppförd på 1890-talet av arkitekt Ferdinand Boberg som sommarnöje för sig och sin hustru Anna, född Scholander. Hon hade vuxit upp på närbelägna Lilla Skuggan. Byggnaden är belägen vid stranden på en udde med utsikt mot Lilla Värtan. Ägare I samband med att Anna och Ferdinand Boberg förvärvade Vintra på Södra Djurgården såldes Ugglebo till dåvarande kronprinsen Gustaf (VI) Adolf, som nyttjade det som sommarnöje fram till 1919. Då inköptes Villa Uggla samt hela Lilla Skuggan av finansmannen Ivar Kreuger. Kreuger använde villan främst för representation fram till sin död 1932. Bland Kreugers prominenta gäster märks Mary Pickford och Douglas Fairbanks som besökte Stockholm 1924 (se Pickfords och Fairbanks Stockholmsbesök 1924). Tomten Tomten mäter 6 820 kvadratmeter och huvudbyggnaden 292 kvadratmeter. Villan var utbjuden till försäljning i maj 2012 för 49 miljoner kronor, och åter igen i mars 2017. Tryckta källor Björn Hasselblad; Monica Eriksson (1982). Djurgårdsvandringar: villor och andra sevärdheter på Södra och Norra Djurgården: en introduktion till Kungl. Djurgården. Stockholm: Kungliga Djurgårdens förvaltning. Libris 7791397. ISBN 91-970418-0-7 , s. 111 Referenser Noter Källor Dagens Industri, 8 maj 2012 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Villa Ugglebo, Djurgården.
Villa Wallbeck-Hallgren

Villa Wallbeck-Hallgren, även Villa Thorshem, är en kulturhistoriskt värdefull villafastighet vid Parkvägen 46 i Storängen, Nacka. Historik Byggnaden ritades i nationalromantisk stil av arkitekten Alf Landén och uppfördes 1907-1908 av byggare Albin Andersson. Förebilden var Kyrkhultsstugan på Skansen. Byggherre var tidningsmannen Thorgny Wallbeck-Hallgren. Byggnaden omfattar 184 m² boyta och tomtens storlek är 1652 m². Villan består av två vinkelrätt mot varann ställda huskroppar, en hög i två våningar och en låg i en våning. Dessa sammankopplas av en låg förbindelsebyggnad. Fasaderna består av tjärad liggtimmer, som har fått en mörkbrun patina. Fönstren är blyinfattade och småspröjsade, som var vanligt på storängsvillorna och har rödmålade omfattningar. Taken är tegeltäckta sadeltak. På tomten finns även en ateljébyggnad, nedflyttad från Gästrikland 1960 samt ombyggd 1986, samt ett härbre. Här föddes 1908 sångaren Sigvard Wallbeck-Hallgren. Bland senare ägare märks konstnärerna Anton Genberg 1916-24 och Roland Svensson som bodde i villan från 1957 fram till sin död 2003. Villan bedömdes 1979 som kulturhistoriskt "omistlig". Referenser Vidare läsning Elisabet Stavenow-Hidemark (1971). Villabebyggelse i Sverige 1900-1925. Nordiska museets handlingar. Uppsala: Nordiska museet. ISSN 0346-8585 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Villa Wallbeck-Hallgren.
Villa Wikström

Villa Wikström är en fastighet på Dag Hammarskjölds väg 22 (kvarteret Ambassadören 8) i Diplomatstaden, Stockholm. Villan är ritad av arkitekten Cyrillus Johansson för grosshandlaren Carl Wikström, och uppfördes under åren 1924–25. Villan var under 1980-talet Sydkoreas ambassad, och disponeras i dag som residens för dess ambassadör. Fastigheten är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket betyder "att bebyggelsen bedöms ha synnerligen höga kulturhistoriska värden". Utformning Bygglovsansökan är daterad den 22 februari 1923 och tomtkartan fastställdes i maj samma år. Tomtstorleken är på 1460 m² och tomten sträcker sig med en smal remsa ända mot Nobelgatan åt Djurgårdsbrunnsviken, där den är bara drygt 8 meter bred. Här hade arkitekten tänkt sig ett pampigt flanörstråk ner mot vattnet. Byggnadens huvudentré är vänd mot dåvarande Strandvägen. Villan är uppförd i rött tegel och fasaderna är mycket genomarbetade med pilastrar och valvbågar i tegelrelief, mellan valvbågarna har teglet anordnats i fiskbensmönster. Taket är utformat som ett säteritak med svängda takfall och täckt med enkupiga takpannor. Invändigt välkomnas man av en rund hall som sträcker sig genom två våningar. Den hade från början ett takljus som numera är igensatt. Symmetriskt kring hallen visar ursprungsritningen salongen rakt fram samt bibliotek och matsal på ömse sidor. Köket skulle inte märkas, det var placerat i källaren. Via en svängd trappa som följer den runda hallen uppåt når man, efter dåtidens mönster, herrskapets stora sovrum och badrum samt fem mindre sovrum. Byggherre Byggherren Carl Wikström var den förste i Europa som producerade masonit på licens efter ett amerikanskt patent. Carl Wikström ägde både fastigheten Ambassadören nr 7 och 8 som han 1922/23 hade övertagit av generalkonsuln Robert Bünsow. Samtidigt med sin egen villa ansökte han även som ombud för sin syster Margit Bonde om bygglov för grannhuset i kvarteret Ambassadören nr 7, Villa Bonde, även den ritad av arkitekt Cyrillus Johansson. Referenser Noter Källor Bygglovsansökan och byggnadslovsritningar uttagna på Stockholms stadsbyggnadskontor 2008-09-17. Christian Bratt (2004). Diplomatstaden - tolv praktvillor vid Djurgårdsbrunnsviken. Född i Stockholm : Stockholms-Gillet 90 år. Stockholm: Stockholmsgillet. sid. 61-64. ISBN 91-631-4956-7. http://www.biblioteket.stockholm.se/default.asp?id=8227&extras=430578%2FID ”Stockholms adresskalender”. Stockholmskällan. Stockholms stad. Arkiverad från originalet den 1 oktober 2008. https://web.archive.org/web/20081001122606/http://www.stockholmskallan.se/index.php?sokning=2. Läst 14 oktober 2008. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Villa Wikström.
Villa Wingårdh

Villa Wingårdh är en villa i stadsdelen Tågaborg i Helsingborg. Den uppfördes som en av de största privata villorna i staden och är genom sin placering vid landborgen ett betydelsefullt inslag i Helsingborgs stadsbild. I Helsingborgs stads bevarandeprogram för Västra Tågaborg från 1995 klassificeras byggnaden som "särskilt värdefull bebyggelse" enligt äldre Plan- och bygglagen (3:12§). Arkitektur Byggnaden är belägen på randen av landborgsbranten med en vid utsikt över Öresund. Den är uppförd i jugendstil med inslag av nybarock genom dekorationer av festonger och hörnkedjor. Huset är asymmetriskt utformat i två våningar plus en valmad mansardvåning. I byggnadens norra del står ett tre våningar högt torn, vars fasader pryds av bokstaven W inramad i ovaler och är krönt av en rikt böljande kopparhuva. Mot väster har huset en vinterträdgård och norr om tornet har en sentida tillbyggnad i tvåvåningar tillkommit i mer avskalad modernistisk stil. Interiören pryddes bland annat av stuckaturer med motiv från H.C. Andersens sagor, döbattanger, boaseringar och parkettgolv, varav vissa ännu finns kvar, trots ombyggnader. Byggnaden bildar med sin prominenta placering en karaktäristisk silhuett i Helsingborg, sedd nedanför landborgen. Historik Villan byggdes 1905-06 som bostad åt skeppsredare Wilhelm Wingårdh (1858-1919). Ursprungsritningarna har förkommit, men det mesta pekar på att byggnaden ritades av hans gode vän Malmöarkitekten August Stoltz, som Wilhelm Wingårdh tidigare anlitat för andra uppdrag. Efter Wilhelm Wingårdhs död lät familjen Wingårdh på 1920-talet inrätta villan som vilohem, vilket man drev fram till 1945. Det året köptes villan av Gösta Wallenstrand som fortsatte i samma tradition och drev ett sjukhem i byggnaden. Från 1956 och framåt var det inhyst ett hotell med restaurang i villan, driven av Kerstin och Christer Wallenstrand och under denna tid gick villan under namnet Villa Vingård. Verksamheten lades ner 1986 och byggnaden omgjordes till kontor och lägenheter. Byggnaden hade då 1 500 m² uthyrbar yta, varav 500 kvadratmeter var bostäder och 1 000 kvadratmeter var lokaler. År 2005 köptes villan av fastighetsbolaget Brinova för 23 miljoner kronor. Företaget lade 2008 fram planer på att omvandla hela villan till totalt 12 bostadsrätter och skissade även på att uppföra ytterligare en byggnad på tomtmarken öster om villan. Dessa planer överklagades dock av boende i närheten. Referenser Noter Källor Gustavsson, Karin; Ranby, Henrik & Åsgrim-Berlin, Agneta (1996). Bevarandeprogram för Västra Tågaborg. Helsingborg: Helsingborgs museum. Helsingborgs lokalhistoriska förening (2006). Helsingborgs stadslexikon. Helsingborg: Helsingborgs lokalhistoriska förening. ISBN 91-631-8878-3 Ranby, Henrik (2005). Helsingborgs historia, del VII:3: Stadsbild, stadsplanering och arkitektur. Helsingborgs bebyggelseutveckling 1863–1971. Helsingborg: Helsingborgs stad. ISBN 91-631-6844-8
Villa Yngve Larsson

Villa Yngve Larsson är en kulturhistoriskt värdefull villafastighet på Värmdövägen 201 i Storängen, Nacka, ritad av arkitekten Ragnar Östberg och uppförd 1907 för sedermera borgarrådet Yngve Larsson och hans fru Elin, född Bonnier, med familj. Beskrivning Villa Yngve Larsson är en av de främsta av de många arkitektritade privatvillorna i Storängen. Villan ligger högt upp i en södersluttning mot Värmdövägen som på sin tid var betydligt mindre trafikerad än idag. Villans exteriör har flera amerikanska drag. Mot söder vänder huset gavelsidan som samtidigt utgör husets långsida, vilket var ett ovanligt arkitektoniskt stilgrepp av Östberg. Fasaden består av liggande, konkav-hyvlad panel som behandlats med trätjära, fönstren är småspröjsade och taket har delats upp i två takfall, ett brant nertill och ett svagt upptill. Vindsvåningen kragar ut några decimeter på gavelsidan. Grunden är uppförd av kraftiga ohuggna granitblock. Alla dessa detaljer ger byggnaden ett mycket rustikt yttre, helt i tidens anda som präglades av nationalromantiken, där naturmaterial ansågs vara det främsta uttrycksmedlet. Planlösningen skiljer sig dock från tidens ideal, där umgängesytorna skulle ligga i bottenvåningen och sovrumsavdelningen en trappa upp. Här vände Östberg, på byggherren Larssons begäran, på funktionerna. Man når via bottenvåningens entréhall en stor sängkammare, två barnkammare, jungfrukammare, ett badrum och två separata toaletter. I övre våningsplan finns ett stort ”Hvardagsrum” och matsal mot söder samt kök, skafferi och serveringsrum mot norr. På vindsvåningen ligger ett ostört arbetsrum och några gästrum. Villan bedömdes 1979 som kulturhistoriskt "omistlig". Familjen Larsson hade redan 1910 flyttat till Villa Mullberget på Djurgården intill hennes föräldrars nyuppförda hem Nedre Manilla. Östberg hade anlitats som arkitekt även för dessa båda villor. Villa Yngve Larsson är idag privatbostad. Se även Villa Mullberget, familjen Larssons hem på Djurgården. Villa Pauli, grannhuset vid Värmdövägen 205. Referenser Noter Tryckta källor Eriksson, Eva (1990). Den moderna stadens födelse: svensk arkitektur 1890-1920. Stockholm: Ordfront. Libris 7634261. ISBN 91-7324-322-1 Olof Hultin; Ola Österling; Michael Perlmutter (2002) [1998]. Guide till Stockholms arkitektur. Stockholm: Arkitektur Förlag. Libris 8465772. ISBN 91 86050‐58‐3 Larsson, Yngve A. A. (2008). Vändpunkter – Minnen, möten, uppbrott. Bonniers Familjestiftelse. Libris 11255465 Elisabet Stavenow-Hidemark (1971). Villabebyggelse i Sverige 1900-1925. Nordiska museets handlingar. Uppsala: Nordiska museet. ISSN 0346-8585 Vidare läsning Cornell, Elias (1965). Ragnar Östberg, svensk arkitekt. Stockholm: Byggmästaren. Libris 768783 Anna-Karin Ericson & Sophie Nyman (1995-96). Mullberget - ett hus klätt med spån på ett berg täckt med mull. Göteborg: Institutionen för kulturvård, Göteborgs universitet. sid. 16 mfl Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Villa Yngve Larsson. Arkitekturmuseets bilddatabas med villans originalritningar av Ragnar Östberg
Villa Ädelsten

Villa Ädelsten ligger i Hagaparken i Solna kommun. Villan är belägen på en landtunga söder om Gustav III:s paviljong, i samma område finns även Kinesiska paviljongen. Villan byggdes på en arrendetomt 1910. Byggnaden är utförd i herrgårdsstil med en bottenvåning och ett övre våningsplan som är inrett under ett valmat, brutet mansardtak. Mot Brunnsviken finns en stor altan. Fasaderna är slätputsade och avfärgade i ljusgul kulör, i altanen med inslag av rött tegel. Byggherre var Anders Wall, kamrer i Walls sågeri- och trävaru AB. Idag är villan en privatbostad. Källor ”Byggnader i Nationalstadsparken”. Solna stad. Arkiverad från originalet den 27 april 2009. https://web.archive.org/web/20090427152350/http://www.solna.se/templates/Page_solna_submenu____28774.aspx. Läst 10 februari 2009.
Villie kyrka

Villie kyrka, även kallad Helga Trefaldighets Kyrka, är en kyrkobyggnad i Villie. Den är församlingskyrka i Villie församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Kyrkobyggnaden består av ett ursprungligen romanskt långhus samt korsarmar som tillkom vid en omfattande restaurering och ombyggnad 1740. Ytterligare ombyggnad genomfördes 1891. Nordost om kyrkan ligger klockstapeln, som också är Sveriges sydligaste klockstapel. Storklockan tillverkades 1735. Inventarier Dopfunten i sandsten är från 1100-talet och dopfatet i mässing från 1500-talet. Predikstolen antas vara tillverkad i Helsingör på 1500-talet. I dess fält finns de fyra evangelisterna med sina symboler. Orgel 1833 byggde Anders Larsson en orgel med 6 stämmor. 1917 byggde A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en orgel med 10 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1971 av Anders Persson Orgelbyggeri, Viken, Höganäs kommun och är mekanisk. Bildgalleri Källor Demografisk Databas Södra Sverige Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Villie kyrka.﻿
Villingsberg Manor

Villingsberg Manor (Swedish: Villingsbergs herrgård, Swedish pronunciation: [vɪɭɪngs'bɛrg]) is a manor house and former noble residence at Villingsberg, Karlskoga, Örebro County, Sweden. The estate is associated with Villingsberg Ironworks, established in the 1650s. The manor house is one of Karlskoga Municipality's protected historical buildings. History Before the acquisition by the von Hofsten family, the estate's owner was Elisabeth Hansdotter Funck. Funck then sold the estate to Bengt Erland von Hofsten, whose descendants would keep on living at the estate for several generations. The current-standing white-colored wooden manor was built and completed in 1752, together with two side buildings that underwent demolishment in 1917. Furthermore, the estate also includes a gazebo, "Diana's Temple", built in the 1830s. In 1924, the manor house got acquired by Domänverket and in 1942 by the Swedish Armed Forces. Villingsberg Manor was listed as Swedish historical memorial building in 1947. Its current client is the Swedish Fortifications Agency, and it was renovated in 2007. See also List of castles and palaces in Sweden References
Villingsbergs herrgård

Villingsbergs herrgård är en herrgård i Villingsberg i Örebro län och belägen i den östra delen av Karlskoga kommun. Herrgården blev statligt byggnadsminne 1947. Historik Herrgården ligger i landskapet Närke, vilket skiljer den från stora delar av övriga kommunen, som ligger i Värmland, vid Valån mellan sjöarna Noren och Våtsjön i Knista socken. Vid herrgården finns lämningar efter ett järnbruk anlagt 1646 av Hans Mönich. Villingsberg kom genom gifte till greve Carl Gustaf Rehnsköld, varefter det länge innehades av släkten von Hofsten, tills Sten-Erland von Hofsten 1856 sålde det till Carl Johan Yngström. Villingsberg ägdes från 1916 av Wargöns AB och förvaltades av Villingsbergs AB. Till bolaget hörde även Valåsens masugn samt Mobråtens sågverk i Värmland. Bolaget bildades 1885, då Yngström överlät sina fastigheter i de fyra huvudgårdarna Villingsberg, Valåsen, Ölsboda och Norra Saxån. 1907 såldes Saxån, och 1916 överläts bolagets återstående fastigheter till Wargön AB. År 1924 såldes herrgården till Domänverket. Försvarsmakten köpte Villingsberg med tillhörande mark 1942 och grundade Villingsbergs skjutfält. Därefter kom herrgården att utnyttjas som officersmäss för skjutfältet. Herrgården blev statligt byggnadsminne den 9 maj 1947. Galleri Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Villingsbergs herrgård.
Villstads kyrka

Villstads kyrka är en kyrkobyggnad i Villstad, i Gislaveds kommun. Den är församlingskyrka i Villstads församling i Växjö stift. Historia Det finns inget exakt årtal när den första kyrkan i Villstad byggdes, men första gången den nämns i en skriftlig handling är i ett testamente från 1268. Av denna gamla romanska medeltidskyrka finns idag bara den norra långhusväggen kvar. Under årens lopp har kyrkan varit med om många ändringar och tillbyggnader särskilt på 1700-talet. Kyrkan byggdes då bland annat ut åt väster och vapenhuset uppfördes. Nästa större ombyggnation skedde under 1788–1793, detta till följd av en växande församling samt den gamla kyrkans dåliga skick. Hela södra väggen, koret, absiden samt en del av västra väggen bedömdes vara i så dåligt skick att det revs. 1793 stod den nya kyrkan färdig med torn, rödmålad takbeklädnad av ekspån samt innertak och golv av trä. Biskop Olof Wallquist invigde 1794. Nästa större renovering utfördes under åren 1868–1874 då fönsterbrädan sänktes för att ge mer ljus och man tillverkade nya bänkar, altarring, läktarbröst och pelare. År 1891 installerades den första anordningen för uppvärmning i form av 2 varmugnar. Kyrkobyggnad Natten till den 1 augusti 1910 träffades den nyrenoverade kyrkan av blixten och brann ner. Kvar fanns bara murarna. Det som var kvar av murarna återanvändes och en nyuppbyggd kyrka fanns i september 1912 och kunde invigas 10 augusti 1913. Predikstolen och altartavlan var några av de objekt som kunde räddas undan branden. Det mesta i övrigt nytillverkat i nyklassicistisk stil. Byggd i sten, spritputsad i vitt, omfattningar i slätputs. Ursprungligen rödfärgade träspån på tak och tornhuv, nu kopparplåt på huven, svartplåt på taken. Inventarier Predikstolen är tillverkad 1749 av Sven Segervall, Växjö, kompletterad med ljudtak 1871 och återställd i ursprungligt skick 1965. En tidigare predikstol såldes till Våthults kyrka och sattes upp där 1751. Ängel sannolikt tillverkad av Sven Segervall. Altartavla utförd 1719 av Sven Segervall. Altarmålningen, "Kristi uppståndelse", är utförd 1831 av stockholmsmålaren Per Berggren som kopia efter Fredric Westins altarmålning i Kungsholms kyrka. Omfattningen utförd efter ritning av Carl Gustaf Blom Carlsson 1829. Före 1831 användes ett altarskåp från gamla kyrkan som altarprydnad. Orgel 1741 byggde Lars Solberg, Norra Sandsjö en orgel med 7 stämmor. Den flyttades 1827 till Örsås kyrka. 1827 byggde Pehr Zacharias Strand, Stockholm en orgel med 10 stämmor. 1913 byggde Emil Wirell, Växjö en orgel med 19 stämmor. Den nuvarande mekaniska orgeln är byggd 1967 av Ingvar Johansson, Västbo Orgelbyggeri, Långaryd. Kororgel Den nuvarande mekaniska kororgeln är byggd 1986 av Västbo Orgelbyggeri, Långaryd. Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Konserveringsrapport Jönköpings Läns Museum 2009:19 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Kyrkobyggnader 1760-1860. Del 2, Småland och Öland. 1993 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Villstads kyrka.
Vilohemmet, Farsta

Vilohemmet (även Ingenjörens hus) är en jugendvilla intill sjön Magelungen vid Gräsmarksgränd 2 i Farsta strand, södra Stockholm. Huset uppfördes 1903 i det som då kallades för Södertörns villastad och är långt synligt över Ågestabron som ligger i närheten. Byggnaden ligger i en södersluttning mot Magelungen. Det är en stor tvåplansvilla i ljusfärgat puts och formgiven i jugendstil men erinrar även om 1700-talets herrgårdsarkitektur med rusticerande fasadbehandling i bottenvåningen. Den kraftiga våningsavskiljande listen samt takgesimsen bär på influenser från 1890-talets stenstadsarkitektur. Det branta mansardtaket, det kupolformade, karnissvängda trapphustaket liksom fönstrens småspröjsade överdel var vanligt i den jugendinspirerade stil som rådde när huset byggdes. Många tak- och väggmålningar från den ursprungliga tiden finns bevarade, likaså kakelugnarna. På tomten finns även det ursprungliga lusthuset kvar. Huset byggdes som en av de tidiga villorna i Södertörns villastad för ingenjören och uppfinnaren inom tändsticksindustrin Frans Daniel Lundgren, därav namnet Ingenjörens hus. Han bodde ensam och byggde inomhus en velodrom att användas för motion som en dåtidens motionscykel. Efter två år flyttade han till Östermalm. Därefter bodde ingenjör Hjalmar Fogelmark med hustru i det stora huset. Huset övertogs efter några år av makarna Albert och Hulda Pålson, som 1928 donerade fastigheten till Stockholms Stads Sjukhusförvaltning för att användas som konvalescenthem under namnet Pålsons konvalescenthem. Huset blev sjuk-, vård-, konvalescent- och ungdomshem i olika former och fick då namnet Vilohemmet. Även kvartersbeteckningen är Vilohemmet. Efter 1960 drevs det i regi av Stiftelsen Fanny Hirsch Minne, senare av Stiftelsen Vallmotorpet som hem för bostadslösa ungdomar. 1966-69 byggdes huset om för att inrymma 30 vårdplatser och fyra personalbostäder. 2004 förvärvade Micasa Fastigheter i Stockholm fastigheten som hyrde ut den till ett bolag som bedriver verksamhet för ungdomar som kommer ensamma till Sverige och söker asyl. I väntan på att anvisas en kommun, som ansvarar för ungdomarnas boende och omsorg under asylprocessen, hade de ett tillfälligt boende (så kallat "transitboende") i huset. Fastigheten köptes hösten 2018 av SISAB i syfte att bygga om den till förskola. Denna process avbröts dock 2022 då kostnaden bedömdes bli alltför hög. Vilohemmet användes 2023 och 2025 som inspelningsplats för den åttonde respektive tionde säsongen av underhållningsprogrammet Bäst i test på TV4. Bilder Källor Informationstavla på huset Micasa Fastigheter om Ingenjörens hus Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vilohemmet, Farsta.