NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Brismene kyrka

Brismene kyrka är en kyrkobyggnad i Kinneveds församling (före 2002 Brismene församling) i Skara stift. Den ligger i sydvästra delen av Falköpings kommun. Kyrkobyggnad Kyrkan uppfördes 1863 efter ritningar av arkitekt Per Ulrik Stenhammar och målades 1871. Tidigare hade Brismene en medeltida kyrka som nu är riven. Inventarier Madonnaskulptur från 1200-talet i ek. Höjd 120 cm. Skador där bland annat Marias ansikte saknas och spiran är avbruten. Endast framentariska färger. Skulptur med Maria, Kristusbarnet och Josef från ett altarskåp. Från 1400-talet och i ek. Höjd 42 cm. All färg utplånad. Korets altargruppsats har en Golgataframställning från 1776. Predikstolen är av lokal tillverkning från 1700-talet med skulpturer föreställande Jesus och lärjungarna. Dopfunten är från 1100-talet. Cuppan är indelad av repstavar med reliefer där emellan. Klocka Lillklockan, som saknar inskrift, är medeltida och av samma typ som Sveriges äldsta daterade klocka i Saleby kyrka från 1228. Orgel Orgeln, som är placerad på läktaren i sydväst, tillverkades 1954 av Tostareds Kyrkorgelfabrik. Den har ljudande fasad och nio stämmor fördelade på två manualer och pedal. Bilder Källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 164. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Brismene kyrka.
Bristaverket

Bristaverket är ett kraftvärmeverk beläget vid Returvägen 14 syd–sydost om Märsta, som togs i drift 1997. Verket består av en biobränsleeldad CFB-panna tillverkad av Foster Wheeler som stod färdig 1996 och en avfallseldad rosterpanna som togs i drift 2013. Bristaverket är en del av Stockholm Exergis nordvästra fjärrvärmenät där bland annat Hässelbyverket och Akallaverket ingår. Tekniska data Block 1 Leverantör: Panna: Foster Wheeler Turbin: Stal-Laval RGR/RGK/KVR: Fagersta Energetics/Radscan Typ: CFB Bränsle: Träflis ca 300 000 ton/år Installerad effekt: 108 MW värme, 42 MW el Rökgaskondensering: 30 MW värme Årlig produktion: 290 GWh el, 760 GWh värme Ångdata: 144 Bar, 540°C Block 2 Leverantör: Panna: Martin GmbH Turbin Siemens Industrial Turbomachinery (Brno), RGR/RGK: Alstom Typ: Rörlig stavroster Bränsle: Hushålls- och delvis industriavfall ca 240 000 ton/år Installerad Effekt 60 MW värme, 20 MW el Rökgaskondensering 12 MW värme Årlig produktion: 140 GWh el, 500 GWh värme Ångdata: 59 bar, 415°C Källor Stockholm Exergi: Bristaverket
Bro kyrka, Bohuslän

Bro kyrka är en kyrkobyggnad i Brodalen i Lysekils kommun. Den tillhör sedan 2023 Lysekils norra församling (tidigare Bro församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Bro kyrka är till sina äldsta delar från 1200-talet. Åren 1692-1696 breddades kyrkan och förlängdes åt öster. Den utökades även 1937 i samband med en omfattande restaurering efter ritningar av arkitekterna Axel Forssén och Gustaf Ljungman. Då uppfördes nuvarande torn och sakristia. I sin nuvarande form består kyrkan av rektangulärt långhus med femsidigt kor i öster och torn i väster. Norr om koret finns den vidbyggda sakristian. Ruinerna av en kastal finns högst upp på Brokullen. Takmålningar Kyrkan har ett tunnvälvt trätak med målningar från 1709 av Christian von Schönfeldt. Över koret med scener ur Höga visan och Psaltaren. Över långhusets mitt är motivet den yttersta domen och längs sidorna och på västfallet skapelsedagarna. Takmålningarna har aldrig varit övermålade som i många andra kyrkor. Inventarier Altaruppsatsen tillkom i samband med utbyggnaden på 1690-talet och är snidad av Markus Jäger den äldre. Själva altartavlan målades av Johan Hammer och är ett av endast ett fåtal verk av denne konstnär som bevarats till eftervärlden. Nattvardstavlan målades 1734 av Christian von Schönfeldt. Dopfunten med sexsidig cuppa och fot är tillverkad av trä 1697 och marmorerad 1734 av Christian von Schönfeldt. Läktarbröstningen bemålades 1742 av Christian von Schönfeldts son Mårten. Predikstolen är tillverkad 1722 av Nicolaus Falk. Som minne av amiral Olof Strömstierna finns hans och hustruns grav, samt ett epitafium omgivet av hans värjor, i kyrkan. Orgel Nuvarande orgel är byggd 1999 av Ålems Orgelverkstad. Man har bibehållit 1856 års ljudande fasad, byggd av Johan Nikolaus Söderling. Pipverket är heterogent och innehåller material från 1856. Orgeln har sexton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bro kyrka, Bohuslän. Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Galleri Referenser Nyström Rudling, Kajsa (2018). Mellan himmel och helvete : bemålade kyrktak i Göteborgs stift 1697-1812. [Karlstad]: Votum. sid. 66-69. Libris 21705493. ISBN 9789188435491
Bro Church, Uppland

Bro Church (Swedish: Bro kyrka) is a Lutheran church Bro in the Archdiocese of Uppsala in Stockholm County, Sweden, located approximately halfway between Stockholm and Enköping. History and architecture Bro Church may originally have been constructed as the estate church for a nearby Crown demesne. The oldest part of Bro Church dates from the late 12th century. The building was expanded during the 14th century with the addition of a larger choir. During the 15th century, the church was vaulted and the church porch was added. During the late 18th century new and larger windows were added, as was an entrance in the western façade, a new roof and a new vestry. The church was renovated in 1914, 1947 and 1993. Bro Church is constructed by fieldstone and brick. It is a hall church with an external church porch and vestry. An external, wooden bell tower dates from c. 1700. The church externally retains much of its medieval character (despite the later roof). The interior is dominated by the medieval vaulting. Among the furnishings, the baptismal font is the oldest, dating from the late 12th century, intricately sculpted and made of stone from the area around lake Mälaren, i.e. locally. In the church there is also a carved wooden figure of a male saint, made in Sweden, and an altarpiece from c. 1500 made in the atelier of Jan Borman in Flanders. The pulpit and the pews are Baroque in style. References External links Media related to Bro Church, Uppland at Wikimedia Commons
Bro kyrka, Västmanland

Bro kyrka är en kyrkobyggnad i Köpings kommun. Den är församlingskyrka i Malma församling, Västerås stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan består av ett långhus med tresidigt kor i öster och torn i väster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Tillkomst och ombyggnader Den ursprungliga kyrkan med torn uppfördes på 1200-talet. Sakristian uppfördes något senare, möjligen omkring år 1300. Nuvarande tresidiga kor kan vara ursprungligt eller möjligen tillbyggt på 1400-talet. Under senare delen av 1400-talet försågs kyrkorummet med nuvarande tre stjärnvalv. Samtidigt byggdes ett vapenhus i söder som numera är rivet. 1635 försågs tornet med en hög, spetsig tornspira. Den 29 maj 1723 slog blixten ner i tornspiran som brann upp tillsammans med långhusets yttertak. Dessa återuppbyggdes samma år. Åren 1841–1842 revs den medeltida sakristian och ersattes med en ny. Tornets klockvåning tillkom 1853 efter en ritning av Johan Fredrik Åbom. Inventarier Dopfunten är kyrkans äldsta inventarium och är sammansatt av tre olika funtar från 1100-talet, 1200-talet och 1300-talet. Cuppan av kalksten är från 1300-talet, medan foten är en upp- och nedvänd cuppa från 1200-talet. Predikstolen är tillverkad av bildhuggaren Jonas Holmin och insatt 1757. Orgel 1848 byggde E A Setterquist en orgel med 7 stämmor, en manual och bihängd pedal. Den nuvarande orgeln byggdes 1906 av E. A. Setterquist & Son, Örebro. Orgeln är mekanisk/pneumatisk och har fasta kombinationer. Fasaden är från 1848 års orgel. 1952 omdisponerades orgeln av Marcussen & Søn, Aabenraa, Danmark. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 268. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Kulturhistorisk karakteristik Bro kyrka Wikimedia Commons har media som rör Bro kyrka, Västmanland. Noter
Bro stajnkalm

Bro stajnkalm i Bro socken är ett av Gotlands större och mest välkända gravrösen från äldre bronsåldern (1500–500 f. Kr.). Det ligger på heden utmed väg 148 mellan Visby och Tingstäde och cirka en km nordost om Halner gård. Det gotländska ordet stajnkalm betyder stenröse. Röset som består av gråsten har en höjd på 3,5 m och en diameter på 38 m och det lär vara hövdingen Baldur i Bros sista vilorum. Trots att folk i trakten plockat mycket sten från röset till sina gärsgårdar och annan bebyggelse, så är det fortfarande en mycket imponerande kummelhög. På andra sidan vägen och ungefär 200 meter nordväst om röset står "Bro ojkar", ett par resta bautastenar som enligt en gammal sägen har varit två oxar, som fadern till en blind son lovat offra till Bro kyrka om sonen blev botad. Då de närmade sig kyrkan så kunde sonen plötsligt se. Fadern ville då vända om med den påföljden att oxarna förvandlades till två resta gråstenar. I närheten finnes även ett par bildstenar som kallas Bro stainkällingar. Referenser Gotland, Svenska turistföreningens årsskrift 1966. Kap. Gotländska fornminnen av Erik Nylén. Med arkeologen Sverige runt. Kap. Gotland av Erik B. Lundberg och Erik Nylén, utg 1987. Gotland - landet annorlunda, av Henning Jakobson. Förlag Gotlandskonst AB, Visby. Externa länkar Bro 35:1, Riksantikvarieämbetet
Broby kapell

Broby kapell är en kyrkobyggnad som sedan 2002 tillhör Källby församling (tidigare Broby församling) i Skara stift. Den ligger i den sydvästra delen av Götene kommun. Kapellet Från början var kapellet en romansk medeltidskyrka uppförd av sandsten. 1819 revs den i samband med att Broby och Källby fick en gemensam kyrka. Endast västgaveln fick stå kvar som tillsammans med en tillbyggnad gjordes om till skola. Efter restaurering 1930 återinvigdes Broby som kapell. Kapellet består av ett kvadratiskt långhus där östra delen har avdelats till kor. Vid västra sidan finns ett smalare och lägre vapenhus med ingång. Ovanför långhuset vilar ett åttakantigt trätorn. Inventarier Dopfunten av ek med åttakantig cuppa och åttakantig fot är tillverkad 1930. Ett orgelharmonium är med 13 stämmor tillverkat av Östlind & Almqvist och tillkom troligen 1930. En ambo av ljus ek är tillverkad 2004. Referenser Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Källby församling Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Broby kapell.
Brokyrkan

Brokyrkan är en kyrkobyggnad i stadsdelen Skönsberg, Sundsvall och namnet på den församling som äger och har verksamhet i denna. Församlingen Brokyrkan grundades i januari 1989 under namnet Bibelcentret, och var en avknoppning av Sundsvalls Metodistförsamling. Församlingen tog 1990 initiativet till bildandet av friskolan Kristna Skolan Oasen i Nacksta Källor
Bromma kyrkskola

Bromma Kyrkskola byggdes 1864 och är Stockholms minsta och äldsta skola. Skolan är belägen i stadsdelen Bromma Kyrka strax bredvid Bromma kyrka. I skolans närhet finns också Prästgården, Tiondeladan, Klockargården, Klockstapeln och Sockenstugan. När folkskolestadgan från 1842 antogs blev det lilla rum i Gamla Klockargården som hittills använts till skolsal alltmer otillräckligt. Vid sockenstämman 1862 togs ett beslut om att bygga en ny skola. Den blev färdig 1864. Byggnaden omfattade två lärosalar, två kapprum och två bostäder. Där undervisade vid 1890-talets mitt en folkskollärare, som även var klockare, organist och vaccinatör samt en småskollärarinna. Redan 1885-1886 var den för trång och man utökade skolan åt söder med ytterligare en skolsal och dessutom två lägenheter för skolans lärare. Ända fram till 1906 var förhållandena ganska likartade från äldre tider i kyrkskoleområdet. Då kom samhället Bromma Villastad till och då exploaterades Enebymarken till bostadstomter. Barnantalet i skolåldern ökade och man ansåg det önskvärt att dela antalet folkskolebarn i två avdelningar. En extra ordinarie folkskollärarinna anställdes. Efter tillkomsten av Bromma Trädgårdar blev det ändå större fart på bebyggelse och folkökning. På 1920-talet blev skolan återigen för trång och 1930 kunde man ta den nya skolan i Norra Ängby i bruk. Först när tidsenliga lokaler kom till stånd 1930 i skolbyggnaden i Norra Ängby vid Vultejusvägen löstes problemet med de otillräckliga lokalerna. Fram till 1934 användes skolan för sitt ändamål. Därefter och fram till 1964 var lokalerna uthyrda till Bromma ungdomsråd. Sedan skoldirektionen rustat upp skolan togs den åter i bruk 1964. Kyrkskolan används fortfarande för undervisning av två klassavdelningar, årskurs 1 och 2. Organisatoriskt tillhör skolan sedan 2019 Nya Elementars skola, dessförinnan Norra Ängby skola, och Bromma stadsdelsområde. Skolan renoverades pietetsfullt i början av 1990-talet, bland annat finns de gamla kaminerna, som värmde upp skolan, kvar. Skolan har många gamla väl bevarade traditioner. Exempelvis kan nämnas skolans luciafirande som äger rum i Bromma kyrka och skolavslutningen i juni. Dessa är mycket välbesökta. På nationaldagen den 6 juni 2000 mottog Bromma kyrkskola en fana av kung Carl XVI Gustaf vid nationaldagsfirandet på Skansen. I närheten av Bromma kyrkskola finns Bromma kyrka från 1100-talet, Kyrkbyn med olika byggnader, klockstapeln på Kråsberget, fornminnen och Kyrksjölötens naturreservat. Bilder Noter Källa Stockholms stad, Norra Ängby skolor, Skolans historia, Bromma kyrkskola. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bromma kyrkskola. Officiell webbplats
Parc du pont

Le parc du pont (en suédois : Broparken) est un parc public situé dans le quartier de Stora Essingen à Stockholm en Suède. Description Le parc du pont comporte une partie sud et une partie nord. Sa partie sud passe principalement sous le Gröndalsbron et s'étend jusqu'au Essingebron, deux des nombreux ponts de l'Essingeleden. Sa partie nord passe devant la marina du Essinge Båtsällskap et se termine au nord sous l'arrêt de la Tvärbanan. Le parc a reçu son nom en 1924 en lien avec la construction du pont Stora Essingebron (inauguré en 1928). Depuis le cap oriental du parc, on a une vue imprenable sur Essingedjupet ainsi que sur Lilla Essingen, Långholmen, Reimersholme et Gröndal. Au loin, on aperçois le Västerbron et l'hôtel de ville de Stockholm. Les 25 piliers en béton robustes du parc sont devenus un lieu populaire pour les gribouillages et les graffitis. Les chiens sont autorisés à courir librement dans le parc du pont. Transports en commun "Broparken" est le nom d'un arrêt de bus de Stora Essingen. Les passagers de la Tvärbanan peuvent changer pour le bus 1 (en semaine également pour le bus 49). Galerie Bibliographie (sv) Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders, Stockholms gatunamn: innerstaden., Stockholm, Liber/Allmänna förlaget, coll. « Monografier utgivna av Stockholms stad », 1986 (ISBN 91-38-90777-1, LIBRIS 7269073) Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Promenade #13 Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts
Broparken

Broparken är en liten park som ligger på nordöstra sidan av Stora Essingen i Stockholms kommun. Läge och historik Broparken har en södra och en norra del. Den södra delen sträckning är huvudsakligen under Gröndalsbron och fram till Essingebron, två av Essingeledens många broar. Den norra delen går förbi Essinge Båtsällskaps marina och slutar i norr nedanför Tvärbanans hållplats. Sitt namn fick parken 1924 i samband med att Stora Essingebron (invigd 1928) kom till. Från parkens östra udde har man en långsträckt utsikt över Essingedjupet samt Lilla Essingen, Långholmen, Reimersholme och Gröndal. Långt bort skymtar bland annat Västerbron och Stockholms stadshus. Övrigt Parkens 25 stycken bastanta betongpelare har blivit en omtyckt plats för klotter och graffiti. I broparken får hundar springa lösa. "Broparken" är även namnet på en busshållplats på Stora Essingen. Där kan trafikanter från Tvärbanan byta till buss 1 (på vardagar även till buss 49). Bilder Källor Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986). Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad (återtryck av del av 1:a upplagan). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget. Libris 7269073. ISBN 91-38-90777-1 , s. 176 Informationstavla på platsen Essingeöarnas Hembygdsförening. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Broparken.
Broparken, Umeå

Broparken i Umeå anlades 1897. Parken ligger i en sydsluttning ner mot Strandpromenaden vid Umeälven, invid Gamla bron, och består av en stor gräsyta med stora gamla träd, bland annat poppel och ek. Tack vare sittplatserna – och efter ombyggnaden även "matvagnar" – närmast Storgatan och parkens kontakt med älven är den en populär plats på sommaren. På senare dagar har sportutövare börjat nyttja parkens sluttande natur som grund för att rigga en liten skid- och snowboardbacke under vinterhalvåret. Historia Området planlades tidigt som park, men anlades som sådan först 1897. Innan parkanläggningen användes platsen som stadens tjärhov – till förvaring av tjärtunnor, men den verksamheten flyttades på 1870-talet till andra sidan älven, på grund av brandrisken. Senare användes parken som skolgård för det (då) närbelägna folkskoleseminariet. Under andra världskriget togs parken i bruk för potatisodling, och en luftvärnsrobot var placerad i parken. Lekplats har den också varit. "Nya" Broparken 2012 beslutades om en större ombyggnad av Broparken. Många träd, framför allt de gamla popplar som kantat Strandpromenaden, ansågs ha varit i så dåligt skick att de inte kunde räddas och har ersatts av nya lagerpopplar, närmare älven. En skogslind, en skogsalm, en pyramidalm, en turkisk hassel, vårtbjörkar och en gammal ek har också bevarats. Nya tillskott är bland annat bergkörsbär, katsura och österrikisk oxel – dessutom har körsbärsträd planterats närmast Storgatan. I den nya parken, som stod klar 2013, har delar av sluttningen terrasserats, för bättre tillgänglighet och för att fungera som läktare vid det scenrum som byggts längst ned i parken. Vid Strandgatan närmast skateboardparken Sparken har anlagts en parkourpark, och det finns också ytor för andra aktiviteter som lek, sällskapsspel och handel. Referenser Externa länkar ”Beskrivning av nya Broparken”. Umeå kommun. 23 augusti 2013. Arkiverad från originalet den 2 maj 2014. https://web.archive.org/web/20140502032214/http://www.umea.se/umeakommun/byggaboochmiljo/parkerochnatur/parker/broparken/beskrivningavnyabroparken. Läst 1 maj 2014. ”Broparken”. Umeå kommun. 1 augusti 2018. http://www.umea.se/umeakommun/byggaboochmiljo/naturvardparker/parkerochgronomraden/broparken. Läst 28 augusti 2018.
Brosjön, Säffle kommun

Brosjön är en uttorkad insjö i närheten av Värmlandsbro i Säffle kommun i Värmlands län. På våren och ibland på hösten översvämmas området, men största delen av året är sjön torrland. Den gamla sjöbotten är näringsrik och vegetationen av gräs, starr och buskar är riklig. Under slutet av 1800-talet och fram till mitten på 1900-talet användes Brosjön för slåtter, men den dåliga bärigheten vid blöt väderlek gör det svårt att använda maskiner på marken. Källor ”Brosjön”. Länsstyrelsen i Jämtlands län. Arkiverad från originalet den 6 juli 2013. http://archive.is/2013.07.06-113823/http://www.lansstyrelsen.se/jamtland/Sv/djur-och-natur/skyddad-natur/foder-och-fagring/projektets-omraden/varmlands-lan/Pages/brosjon.aspx. ”Vad gör traktorn ute på Brosjön?”. Länsstyrelsen i Jämtlands län. 25 november 2011. Arkiverad från originalet den 6 juli 2013. http://archive.is/2013.07.06-111455/http://www.lansstyrelsen.se/varmland/Sv/nyheter/2011/Pages/vad-gor-traktorn-ute-pa-brosjon.aspx.
Brotorget

Brotorget var et torv centralt beliggende i Bollnäs i Gävleborgs län i det østlige/centrale Sverige. På torvet var der torvehandel året rundt. Om sommeren standsede "Snoddaståget" på torvet, som også var stedet, hvor finalen i Hälsingehambon (verdensmesterskabet i dansen hambo) dansedes. På torvet var en scene, malet og udsmykket af kunstneren Mårten Andersson. I torvets nordøstlige hjørne stod det berømte Snoddasrelief. 17. december 2007 besluttede bystyret at sælge torvet til det danske ejendomsselskab Sjælsø Gruppen for 162.000 kronor. Planerne var at selskabet skulle bygge et indkøbscenter, så torvet blev ryddet og gravet op i 2008. På grund af finanskrisen blev planerne lagt på is, og endnu i 2014 er torvet en 2700 kvadratmeter stor grusplads. Forfatteren Thomas Tidholm, bosat i Arbrå udenfor Bollnäs, er en af dem, der har engageret sig stærkt mod at kommunen solgte byens torv. Kilder Referencer Eksterne links Bollnäs Kommune Brotorget Så blev Bollnäs en svensk öken
Brotorget

Brotorget är ett torg centralt beläget i Bollnäs. Brotorget är platsen där invånarna samlas både till vardags och när något händer. Brotorget är utformat med en öppen och flexibel torgyta som rymmer aktiviteter som torghandel, lek, konserter, tal, uppträdanden och event. På sommaren stannar Snoddaståget som du kostnadsfritt kan åka runt i centrumkärnan med. Torgets utformning är öppen och möjlig att korsa från alla håll. Torgets golv har ett modernt mönster hämtat från broderitraditioner i Hälsingland. Den röda scenen, inspirerad av Hälsinglands böljande berg, är torgets blickfång och en stark symbol att hänvisa till för den som inte känner staden. Scenens golv av trä gör att den också kan fungera som en sittplats under tak och en plats för dans och spontana uppträdanden av alla åldrar. Scenens södra sida bildar en soltrappa och plats där man kan sitta. Runt torget finns sittplatser, perennplanteringar och träd. På torget bedrevs tidigare torghandel året runt och på torget dansades finalen i Hälsingehambon. På torget rymdes en scen, målad och utsmyckad av konstnären Mårten Andersson. I torgets nordöstra hörn stod den berömda Snoddasreliefen. 17 december 2007 beslöt kommunfullmäktige att sälja torget till det danska fastighetsbolaget Sjaelsökoncernen för 162 000 kronor. Planen var att fastighetsbolaget skulle bygga en galleria, och därför röjdes torget av och grävdes upp 2008. På grund av finanskrisen 2008-2009 lades planerna på is. Författaren Thomas Tidholm, bosatt i Arbrå utanför Bollnäs, är en av dem som engagerat sig starkt mot att kommunen låtit sälja stadens torg. 2012 vann arkitektbyrån Karavan uppdraget att utforma det nya Brotorget. Projektering på gick 2013 – 2015 och det nya Brotorget var färdigställt 2016. Källor Externa länkar Bollnäs Kommun Brotorget Så blev Bollnäs en svensk öken
Brudarebacken

Brudarebacken är en slalombacke vid Brudaremossen i Göteborg i rekreationsområdet Delsjön. Brudarebacken ligger på den övertäckta tidigare soptippen (och innan dess mossen) Brudaremossen. Slalombacken utgörs av den nordöstra sluttningen av berget och har en längd på ungefär 270 meter och en fallhöjd på 42 meter. Här finns en släplift som delar upp backen i två gröna pister. Skidanläggningen sköts av Göteborgs Skidklubb. I närheten finns Brudaremossenmasten. Bilder
Brukskyrkan

Brukskyrkan är en kyrkobyggnad som ligger i samhället Köpmanholmen i Örnsköldsviks kommun. Den är församlingskyrka i Nätra församling, Härnösands stift. Kyrkobyggnaden En tidigare kyrka på platsen invigdes 28 februari 1960 av biskop Ruben Josefson. Denna kyrka förstördes efter ett åsknedslag i september 1995. Klockstapeln räddades liksom inventarier som altartavlan, dopfunten samt en del konstföremål som brudkronor. Altarfonden i keramik är skapad år 1959 av Hans Hedberg (1917-2007), född i Köpmanholmen men verksam i Biot, Frankrike. Konstverket som räddades i branden spelade en central roll i debatten om var den nya Brukskyrkan skulle stå eftersom keramikreliefen inte gick att flytta. Hans Hedberg har även skapat en dopfunt i keramik till kyrkan som också räddades. Nuvarande kyrka invigdes 27 mars 1999 av biskop Karl-Johan Tyrberg. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 609. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Per Grimell, Hans Hedberg, Ågrenshuset förlag AB i samarbete med Örnsköldsviks museum & konsthall. ISBN 978-91-7542-302-9. Webbkällor Information från Svenska kyrkan Noter