NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Wavrinskys plats

Wavrinskys plats är ett torg och en trafikrondell i stadsdelen Guldheden i Göteborg. Den ligger på gränsen mellan norra och södra Guldheden, mellan spårvagnshållplatserna Chalmers och Medicinaregatan. Gränsen mellan Stora Änggården och Landala skar tidigare genom platsens östra del. Wavrinskys plats namngavs 1954 till minne av Edvard Wavrinsky som bland annat var ordförande i Göteborgs skyttegille, vars skjutbana låg på och söder om nuvarande Wavrinskys plats. Göteborgs Fastighetskontor ansåg att platsen borde heta Reutersplatsen, på grund av sitt läge vid Reutersgatan, samt med anledning av svårigheten att uttala namnet Wavrinsky. Stadsfullmäktige fastställde dock namnberedningens förslag, med motiveringen "[...] till erinran härom (Göteborgs skyttegille) o till de utomordentliga insatser, som Wawrinsky gjort till främjande av nykterhet o folkliga strävanden av olika slag". På Wavrinskys plats finns en vändslinga för spårvagnar från nordost. Denna vändslinga nyttjas vanligen inte, men kan användas vid trafikstörningar. Vid hållplatsen stannar spårvagn 6, 7, 8 och 10, och här skiljs linje 10 från de övriga linjerna då den svänger av mot södra Guldheden. Linje 6, 7 och 8 följs åt och fortsätter åt sydväst mot Sahlgrenska Universitetssjukhuset som ligger två hållplatser bort. På Wavrinskys plats stannar även stombuss 16 samt buss 753. Tidigare gick även buss 58 vid Wavrinskys plats. Galenskaparna & After Shave sjunger om Wavrinskys plats i låten Adjö i TV-serien En himla många program. Källor Göteborgs Gatunamn: 1621 t o m 2000, red. Greta Baum, Tre Böcker Förlag, Göteborg 2001 ISBN 91-7029-460-7 s. 304-305 Noter Externa länkar Skulpturen Här Göteborgs stadsmuseum, foto från 1942 Youtube.com: Galenskaparna och After Shave sjunger om Wavrinskys plats
Waxholms Hotell

Waxholms Hotell ligger vid Söderhamnen i Vaxholm norr om Stockholm. Hotellet har 42 rum, konferenslokal och två restauranger, Verandan och La Cambusa (under en kortare period omdöpt till Lilla Strand), samt en konferensvåning. Restaurangen har utsikt över kajen, Södra Vaxholmsfjärden och Vaxholms fästning. Historia Det har funnits värdshusrörelse på platsen, som kallas Hotellhörnan, sedan slutet av 1700-talet. År 1856 byggdes Falks salonger eller stadshotellet, som var en föregångare till det nuvarande hotellet. Den 5 januari 1899 förstördes den gamla hotellbyggnaden i en brand. Det nya hotellet, som är byggt i jugendstil, ritades av arkitekten Erik Lallerstedt och uppfördes 1903. Det nybyggda hotellet drevs sedan fram till 1919 av Augusta Karlsson, som senare har fått Augustas bar uppkallad efter sig på hotellet. År 1930 samlades några av Sveriges främsta arkitekter på hotellet och skrev det funktionalistiska manifestet acceptera. Under en period drevs hotellet av TV-mannen och krögaren Åke Söderqvist. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Waxholms Hotell. Cybercity, om Vaxholms historia, 24 oktober 2004, Lars Nilsson Waxholms Hotells webbplats
Wendela Hebbes hus

Wendela Hebbes hus är ett författarmuseum med kulturell verksamhet och tillhörande restaurang vid Vänortsparken i stadskärnan av Södertälje i Södermanland och Stockholms län. Byggnaden är uppkallad efter husets tidigare ägare Wendela Hebbe och skildrar hur Sveriges första kvinnliga journalist och hennes efterkommande bodde och levde. Bakgrund Wendela Hebbe Wendela Hebbe föddes 1808 i Jönköping, och var en av Sveriges första kvinnliga yrkesjournalister. Hon var verksam vid Aftonbladet från 1841, och kom att inleda en kärleksrelation med dess chefredaktör Lars Johan Hierta. Hon var bland annat mor till operasångerskan Signe Hebbe. Byggnaden Från senare delen av 1800-talet var Södertälje badort, och 1862 fick Wendela Hebbe en villa i Snäckviken i centrala Södertälje i julklapp av Lars Johan Hierta att använda tillsammans med sina barn. Villan monterades ner 1985 efter att marken sålts till Astra. Bevarandegruppen Wendelas Vänner tillsåg att villan fick en ny plats invid Vänortsparken, där den åter kunde monteras. Den 9 maj 1998 invigdes det som person- och författarmuseum. Utställningar Det övre planet upptas av utställningslokaler, med entré, museibutik och restaurang i markplan. Museet har samlat utgåvor av Wendelas böcker, möblemang från Wendela och hennes familj, samt objekt som beskriver hennes liv. Utställningssalarna innehåller porträtt och möbler från bland annat Signe Hebbes dödsbo. Entrérummen och matsalen har vägg med diplom för Wendelastipendier och matsalen har en stor äldre oljemålning från Södertälje. I Mollie Faustmanrummet finns en större samling tavlor av Wendelas barnbarn Mollie. Trapphuset mellan våningsplanen innehåller fotomontage om återuppbyggnaden av Wendela Hebbes hus. Wendelas salong innehåller familjeporträtt i ovala ramar. Rummet innehåller även andra objekt från Wendela, exempelvis hennes gungstol. I Signes studio finns bland annat Signe Hebbes respass, ett svart piano med tidstypisk pianostol och notställ med noter. Biblioteket innehåller inramade bokomslag från Wendelas produktion. Det har ett bord med grön biblioteksfilt och bokskåp. I Nordiska rummet finns bland annat Wendelas säng med hennes monogram på huvudgaveln, och hennes dotter Fannys möblemang. I Aftonbladsrummet finns chiffonjé från redaktionen. Tidningen har även donerat två stora dockor av Wendela. Teater- och föreläsningsverksamhet Från 1999 har olika föredrag och föreläsningar hållits i huset. Sedan 2001 hålls sommarteater på gården tillhörande Wendela Hebbes hus. Skådespelare som Mia Poppe, Per Ragnar och Berit Carlberg har uppträtt på föreställningar som arrangerats. Galleri Källor Gelotte, Göran (1986). Hebbevillan vid Snäckviken. Södertälje: Östra Södermanlands kulturhistoriska förening (ÖSKF). Libris 7751045. ISBN 91-85622-17-6 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Wendela Hebbes hus. Museets webbplats Restaurangens webbplats
Wendelsbergs folkhögskola

Wendelsbergs folkhögskola är Sveriges äldsta rörelsedrivna folkhögskola. Wendelsberg startade 1908 och är belägen i nordöstra delen av Mölnlycke. Wendelsbergs byggnader uppfördes av Bruno Wendel i slutet på 1800-talet som ett ställe för honom och hans fru att dra sig tillbaka till på ålderns höst. Huset byggdes i trä efter ritningar av arkitekten Adrian C. Peterson. 1907 köptes Wendelsberg av NGTO och har därefter tillhört NTO som 1970 gick samman med IOGT och blev IOGT-NTO. 2025 slogs IOGT-NTO samman med Junis och UNF (Ungdomens nykterhetsförbund) och bytte namn till Movendi Sverige. Wendelsberg drivs idag av IOGT-NTO:s folkhögskoleförbund Wendelsberg. Ombyggnader Ombyggnader och kompletteringar har skett i olika omgångar. Huset var redan i början av 1900-talet i behov av omfattande renovering. På 1930-talet gjordes en större renovering och ombyggnad av huvudbyggnaden. Bland annat kom det till 30 rum som än idag används som internatboende. 1965 byggdes Mellangården med gymnastiksal och ytterligare elevrum. 1985 byggdes Hildingsgården med hotellrum, konferenslokaler och ännu fler elevrum. Idag har skolan 75 enkel/dubbelrum som används för elever på skolans långa kurser. 2002 byggdes Mellangården ut med en helt ny och modern teater med plats för 223 besökare. Rektorer Oskar Lundgren 1908–1922 Viktor Aurell 1922–1928 Justus Elgeskog 1928–1947 Waldemar Hallin 1947–1953 Hilding Friman 1953–1975 Arne Svensson 1975–1983 Jan Wennergren 1983–1998 Jan Linde 1998–2004 Sven Östberg 2006–2016 Sören Eriksson 2016–2026 Charlotte Backman 2026– Utbildningar På Wendelsberg Folkhögskola finns en allmän linje med sex inriktningar. Wendelsbergs skolscen erbjuder två 2-åriga utbildningar, dels Teaterlinjen, dels Musikallinjen. Sedan 1989 ger Skolscenen i januari/februari varje år en nyårsrevy. Utöver det genomförs en del kortare kurser, främst kopplade till skolans huvudman, samt olika uppdragsutbildningar. Hotell - vandrarhem - konferens Wendelsberg driver också konferensverksamhet samt vandrarhem och hotellverksamhet som är öppen under hela året. Hotelldelen har 28 enkel/dubbelrum och under sommarperioden finns ca 160 bäddar i vandrarhemmet. Wendelsbergs kamratförbund Wendelsbergs kamratförbund startade 1913 som en ideell förening bestående av gamla elever och personal. Kamratförbundet stöttar skolan genom gåvor, insamlingar och ideellt arbete. Ordförande är skolans rektor. Kamratförbundet ger varje vår ut ett nummer av Wendelsbergs årsblad, som speglar livet på skolan förr och nu. Årsbladet delas ut till årets elever och skickas till alla medlemmar i kamratförbundet. Kamratförbundet anordnar varje år ett kamratmöte på Wendelsberg, dit alla gamla elever är välkomna. Referenser Vidare läsning Esaiasson, Lars; Svensson, Arne; Friman, Hilding (1958). Wendelsberg 1908-1958: minnesskrift. [Mölnlycke]: [Wendelsbergs folkhögsk.]. Libris 1166731 Externa länkar Wendelsbergs folkhögskolas webbplats Wendelsberg hotell och vandrarhem Wendelsbergs Teater
Whitlockska huset

Whitlockska huset är ett byggnadsminnesmärkt bostadshus vid Lill-Jans Plan 4 i kv Tallen 21 på Östermalm i Stockholms innerstad. Hyreshuset med det tillhörande gårdshuset restes enligt arkitekten Gustaf Lindgrens ritningar 1887-88 för änkefru Sophie Whitlock. Gathuset reser sig mot Lill-Jans Plan i fem våningar med ateljé i vindsvåningen. Fasaden av mörkrött maskinslaget tegel med inslag av natursten i listverk visar drag både av gotik och nyrenässans, och är omsorgsfullt utformad med mönstermurning och blinderingar. Burspråket är asymmetriskt placerat och fortsätter över taklisten. Olikfärgade tegel har använts i burspråk och spetsbågiga fönstervalv. I den ursprungliga dispositionen fanns ett enkelrum för portvakt i bottenvåningen. Dessutom lägenheter om 1 respektive 3 rum och kök. I de övre våningarna var det en lägenhet per plan om 5 eller 4 rum och kök med jungfrukammare. Sophie Whitlocks våning var rikt påkostad med salong i stjärnparkett och väggar med sockelpanel och fält indelade av ornerade stucklister. Dörrarnas överstycken var dekormålade av signaturen F. Thulin. I taket löpte en bred kälad taklist dekorerad bland annat förgyllda franska liljor och hörnen smyckade med kartuscher med fru Whitlocks initialer. På gården uppfördes ett trekantigt gårdshus i italiensk villastil med tegeldekorerad fasad som portvaktshus (vilket nu har blivit tvättstuga). Anläggningen är välbevarad och är förklarad för byggnadsminne. Fasaddetaljer Referenser Bebyggelseregistrets anläggningspresentation - Tallen 21 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Whitlockska huset.
Wickmanska gården

Wickmanska gården är en gård vid Bredgatan/Paradisgatan i centrala Lund. Gården utgör den bäst bevarade köpmansgården från 1700-talet i Lund. Omkring den stensatta innergården finns ett antal korsvirkeshus. Huvudbyggnaden uppfördes 1788 och kan ses som en välbeställd köpmans ansikte utåt. Gården var fram till 2002 ett av de äldsta och mest välbevarade husen i Lund. Husets äldsta delar härstammade från 1700-talet och det var Sveriges äldsta köpmannahus ännu i funktion som affärshus. Den 2 augusti 2002 brann dock gården ned och totalförstördes i stort sett. Branden orsakades av en hyresgäst i huset som i förvirrat tillstånd satte fyr på hela byggnaden. Efter diskussioner med försäkringsbolagen och kommunen återuppbyggdes huset igen i samma stil som det gamla, med korsvirke och rå tegelfasad. Några förändringar gjordes dock; bland annat höjdes takhöjden med en halv meter jämfört med det ursprungliga huset. Bottenvåningen, som klarade sig i branden, har fått behålla sin karaktär. Idag inrymmer Wickmanska gården bland annat en restaurang. Källor Noter Externa länkar Lunds bevaringsprogram
Wilhelmsberg

Wilhelmsberg är en byggnad vid Danska vägen 8 i stadsdelen Bö i östra Göteborg. År 1870 lät köpman Julius Lindström bygga villan Wilhelmsberg efter ritningar av Victor von Gegerfelt. Lindström är en gammal Göteborgssläkt som verkat inom affärslivet i fyra generationer. På 1870-talets mitt inrättade Julius Lindström Lindströmska stiftelsen för pauvres honteux. Byggnaden består av källarvåning, entréplan med huvudvåningen, samt en inredd takvåning. Exteriören är oregelbunden, med torn av varierande storlek, balkonger och altaner. Fasaden består av ljust tegel med inslag av mörkare tegel och taket är klätt med skiffer. Förebilden för Wilhelmsberg var ett slott i Normandie. Biskopsvillan som stod på platsen före flyttades till Getebergsäng kring 1870. I ägarlängderna återfinns grosshandlarna C. Sirenius, G. Kollberg, G. Lindström samt O. Wallerius. År 1917 lät den sistnämnde göra en omfattande restaurering. Målningarna över galleriets dörrpartier utfördes av Nils Asplund. År 1920 köpte generalkonsul Christian Berner fastigheten, varefter byggnaden moderniserades. När den 1969 hotades av rivning inköptes den av byggnadsingenjör Sven Nylund. År 2008 köpte Stefan Fransson fastigheten för 22,7 miljoner kronor. År 2016 köpte Wilhelmsberg Fastighet AB fastigheten för 47 miljoner kronor av den tidigare ägarens dödsbo. Referenser Fotnoter Källor Lönnroth Gudrun, red (2000). Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse i Göteborg: ett program för bevarande. D. 2. Göteborg: Stadsbyggnadskontoret. sid. 119. Libris 2901637. ISBN 9189088050 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Wilhelmsberg.
Wittrocks torn

Wittrocks torn är en byggnad vid Brunnsvikens östra strand på Norra Djurgården i Stockholm. Tornet är en av byggnaderna inom Bergianska trädgården. Byggnaden är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär att den representerar "synnerligen höga kulturhistoriska värden". Historik Tornet uppfördes år 1908 efter ritningar av arkitekt Oskar Lindberg. Uppdragsgivare var den svenske botanikern Veit Wittrock och efter honom kallas byggnaden "Wittrocks torn". Tornet skulle användas som utsiktstorn och som arbetsplats för Wittrock samt bli ett museum för hans samling som bestod av fröer och kottar. Samlingen finns fortfarande kvar i tornet. Tornet står på en liten bergknalle och är uppfört i trä med tre våningar och en utsiktsplattform högst upp. Några stålvajrar hållet tornet på plats även i blåst. Byggnaden renoverades år 1916 av arkitekt Ragnar Hjorth, då fick utsiktsplattformen ett tak som kröns av ett klot. På de ursprungliga ritningarna hade klotet formen av en kotte. Fasadernas färgsättning (varmgult och mörkt grågrönt) är den ursprungliga och har renoverats några gånger. Tornet används sedan början av 1990-talet som konstnärsateljé. Vid några tillfällen varje år görs kulturhistoriska vandringar i trädgården och då finns det möjlighet att komma upp i tornet. Strax söder om tornet ligger Gustavsborg som byggdes som sommarnöje åt kammarjunkare Rutger August Wachtmeister vid 1800-talets mitt. Noter Källor Professor Wittrocks torn. Informationstavla på platsen Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Wittrocks torn. Tornet i Bergianska trädgården, Stockholm. Hemliga rum 2008.
Wittmarckska huset

Wittmarckska huset, även Josef Månssons hus, är en byggnad i kvarteret Bootes vid Skeppsbron 6 i Stockholm. Byggnadshistoria Byggnaden uppfördes på 1600-talets mitt, förmodligen 1652, eftersom detta datum anges över porten. Huset beboddes vid 1600-talets mitt av Josef Månsson. Kring 1680-talet kallades huset för Wittmarckska huset efter Claes Wittmack. Då Claes Wittmack dog 1726 ärvde hans hustru Anna Margareta huset. Hon bodde där själv med sina döttrar tills hon gifte om sig på 1730-talet med friherren Didrik Henning Meijendorff von Yxkull. Därefter bodde den nya familjen där, till dess att Didrik sålde fastigheten den 1 februari 1758. Idag verkar byggnaden vara inklämd mellan Ruuthska palatset och den höga byggnaden vid Skeppsbron 8. Ursprungligen var dock huset större, med samma utseende och inkluderade hela hörnan fram till Skeppar Karls gränd. Den delen, som även kallades Kadous hus, revs 1901 och ersattes av Skeppsbron 8. Wittmarckska huset har fyra våningar med fyra fönsteraxlar och en takvåning. Den höga bottenvåningen har gestaltats rusticerad i ljusgrå kulör, medan fasaden i övrigt hålls i en gulvit färgton med vita fönsterinramningar. Entréporten är original från 1652 i ek med en rikt dekorerad portklapp i smidesjärn. I entréportalens attika finns de för Skeppsbroraden typiska utsmyckningar som skvallrar om ägarens verksamhet, här är det exotiska frukter. På en stentavla över porten står följande text: Huset har blivit ombyggt på 1700- och 1800-talen samt grundförstärkt 1986. Fastigheten ägs idag (2009) av Nordea Livförsäkring som hyr ut kontor till bland annat RE/MAX och March One & Grafit Arkitekter. Bilder Källor Carlsson, Sven-Olof (1991). Stockholm: gata upp, gata ner: en fälthandbok över Stockholms byggnader, dess arkitekter samt andra kulturella miljöer i innerstaden. Malmö: S.-O. Carlsson. Libris 7448562. ISBN 91-630-0500-X Uppgifter från Stockholms stadsbyggnadskontor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Wittmarckska huset.
Yllestads kyrka

Yllestads kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Yllestads församling i Skara stift. Kyrkan ligger i Kättilstorp i den sydöstra delen av Falköpings kommun. Kyrkobyggnad Byggandet av Yllestads kyrka påbörjades 1843 och var färdigt 1848. Byggnadsstilen är den så kallade nyklassiska. Nuvarande kyrka ersatte en medeltida kyrkobyggnad som revs 1840. Vid en restaurering 1954 påträffades grundmurarana av denna stenkyrka under golvläggningen. Den gamla kyrkan hade bränts ner av danska trupper under 1560-talet, men byggdes upp igen. Inventarier En modern dopfunt i kalksten levererades till kyrkan 1963. Altarprydnaden består av ett träkors med törnekrona och svepduk. Läktarorgeln är från 1863 och byggd av bonden och bygdeorgelbyggaren Svante Johansson från Liared. Den renoverades 1953 av orgelbyggarens sonson Nils Johansson och 1968 av Nye Orgelbyggeri. Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 174. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Bebyggelseregistret Wikimedia Commons har media som rör Yllestads kyrka.
Ytterby kyrka

Ytterby kyrka är en kyrkobyggnad i samhället Ytterby i Kungälvs kommun. Den tillhör sedan 2015 Kungälv-Ytterby församling (tidigare Ytterby församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden På en sockenstämma 1847 beslutade man att uppföra en ny kyrka, som skulle ersätta Ytterby gamla kyrka och som fick sin placering på torpet Högens marker på Kastellegårdens ägor. Den uppfördes 1869-1870 av byggmästare Anders Persson i Bollebygd, vars ritningar kompletterades av arkitekt Edvard von Rothstein och invigningen ägde rum den 20 november 1870. Kyrkan målades invändigt av målarmästare Martin Bernhard Wallström från Lödöse i samband med kyrkans uppförande 1870–1871. Byggnaden, som är uppförd av granit, består av ett enskeppigt långhus med ett lägre tresidigt avslutat kor i öster. I norr finns en sakristia, i söder ett vapenhus och i väster ett högt torn med plåttäckt lanternin och spira. Ytterväggarna är spritputsade och yttertaket belagt med enkupigt taktegel. Inventarier En sexkantig snidad dopfunt av ek, troligen från den senare hälften av 1600-talet. Altarprydnad, krucifix och Mariafigur härstammar från den gamla kyrkans altaruppsats och är från 1728. Predikstolen från 1870 är utförd av restauratören M. B. Wallström. Korets fönster har glasmålningar med motiv från jul, påsk och pingst utförda 1952 av Gunnar Torhamn. Klockor Kyrkan har två klockor, varav den ena ursprungligen från 1743 göts om 1914 till följd av en spricka och den andra tillverkades 1921. Orgel År 1873 anskaffades den första orgeln byggd av Söderlings orgelbyggeri. Den ersattes 1937 av en ny orgel och därefter 1992 av en orgel byggd av Marcussen & Søn, som dock innehåller delar från de tidigare orglarna och den stumma fasaden härstammar från 1873 års orgel. Marcussens instrument har trettio stämmor fördelade på två manualer och pedal. Diskografi Musik som framförts på kyrkans orgel. Portrait of a composer / Wiklander, Kurt, kompositör, orgel ; Rondin, Mats, cello ; Kjeldsen, Eyvind Sand, violin. CD. BIS CD-659. 1995. Exteriörbilder Referenser Noter Källor Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 117. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 494. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Vidare läsning Aasma, Karin; Larsson, Ursula; Wadell, Maj-Brit (1967). Ytterby, Kareby och Romelanda kyrkor i Bohuslän. Sveriges kyrkor, 99-0108065-7 Sveriges kyrkor ; 112. Bohuslän ; 1:3. Stockholm. Libris 19512848. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6957 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ytterby kyrka. Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Ytterenhörna kyrka

Ytterenhörna kyrka är belägen i byn Tuna på Enhörnalandet i Södertälje kommun. Kyrkan ingår i Enhörna församling i Södertälje pastorat Strängnäs stift. Kyrkobyggnaden ligger högt och har dominerat landskapet mer än idag, när den delvis skyms av kyrkogårdens stora träd. Byggnaden är sedan 1939 ett kyrkligt kulturminne. Historia Kyrkan härrör i sina äldsta delar från 1100-talet. Från början har kyrkan haft två torn; det ena över koret – något mycket ovanligt i den här delen av landet. Under senare medeltid byggdes sakristia och vapenhus. 1757 byggdes ett sidoskepp åt norr, men så långsmalt att endast ett fåtal av dem som sitter där kan följa altartjänsten. Predikstolen flyttades till hörnet mellan långhuset och det nya sidoskeppet. Den 21 juli 1764 slog åskan ner och all inredning och alla inventarier förstördes vid branden. Att återskapa inredningen tog tid. Altaret byggdes 1779 och först 1783 fick man en altartavla. En del av inredningen kom från Kärnbo gamla kyrka vid Mariefred, som förfallit. Bland annat fick man överta det senmedeltida altarskåpet, byggt i Bryssel omkring år 1500. I kyrkan hänger en graciös malmkrona, troligen tillverkad på 1500-talet. Den skänktes till kyrkan 1706 av Christina Gynterfeldt på Lövsta och räddades tydligen undan branden. Kyrkan genomgick en större inre renovering under perioden 2014-2018. Den första Advent 2018 återinvigdes kyrkan av biskop Johan Dalman. I samband med renoveringen fick kyrkan ny inredning. Arkitekt var Jerk Alton. Alton är formgivare till altare, predella och stolar samt det nya korfönstret. Det nya altaret och predellan till altarskåpet tillverkades av Ola Malm, målning och marmorering av dessa utfördes av Dan Höglund. I samband med renoveringen återöppnades ett fönster i koret. Fönstret tillverkades av Teijlersglas Örebro. Omgivningar Kyrkogården sluttar från kyrkans alla sidor och omgärdas av en kallmurad bogårdsmur, med grindöppning i norr. Utanför kyrkan står en runsten, Sö 190. Vid ingången till kyrkogården återfinns två stenhällar med hällristningar, de så kallade Tunahällarna. På kyrkogården märks en stor minnessten med texten "Så länge du minns lever jag". Stenen är huggen av Enhörnabon Paul Weigl och donerad till Enhörna församling 1999. Intill kyrkan ligger församlingshemmet, och på norra sidan Enhörnavägen en tiondebod. Orgel 1852 bygger Johan Lund, Stockholm en orgel med 7 stämmor. 1907 bygger Johannes Magnusson, Göteborg en orgel med 11 stämmor, två manualer och pedal. Den nuvarande orgeln är byggd 1975 av VEB Orgelbau Gebrüder Jehmlich, Dresden, DDR och är en mekanisk orgel. Bilder Se även Ytterenhörna Enhörna Rävlöt prästgård Källor Ytterenhörna kyrka, byggnadshistorik och karakteristik, Strängnäs stift 2007 Svenska kyrkan: Ytterenhörna kyrka. Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ytterenhörna kyrka. Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Strängnäs stift Enhörna Hembygdsförening