NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Tannåkers kyrka

Tannåkers kyrka är en kyrkobyggnad i Tannåker i Växjö stift. Den är församlingskyrka i Tannåkers församling. Kyrkan står på en kulle vid östra sidan av sjön Bolmen i nordvästra delen av Ljungby kommun i Kronobergs län. Sydväst om kyrkan står klockstapeln som uppfördes 1798 av förre soldaten Måns Hak. Stapelns äldsta kyrkklocka göts om första gången 1710. 1751 och 1752 göts den om igen. Lillklockan köptes in från Växjö gymnasium 1815. Tannåkers tidigare skola är numera församlingshem. Kyrkobyggnaden Kyrkan, som sannolikt är den tredje i Tannåker, uppfördes 1793 av Nils Widman från Össlöv i Berga socken. Föregångaren var en träkyrka som befann sig i alltför dåligt skick. Nuvarande stenkyrka som är uppförd i nyklassicistisk stil består av ett rektangulärt långhus med rakavslutat kor i öster och en sakristia i norr och ett vapenhus av trä framför västra ingången. Ingång finns även mitt på sydsidan. Interiören är av salkyrkotyp. Korfönstret flankeras av två kraftiga pilastrar. Över fönsterbågen står inskriften: ÄRA VARE GUD I HÖJDEN.1941 fick bänkinredningen sin nuvarande färgsättning i blågrönt, ockragult och marmorering. Läktarbarriären fick då en rosa nyans. Tidigare lär inredningen ha varit färgsatt i vitt och guld. Inventarier Dopfunt. Altarring som är femsidig och fristående 1941. Predikstolen i renässans från 1642 härstammar från föregående kyrka. På altaret står ett krucifix skuret i päronträ från 1927. Nattvardskärlet tillverkades 1707 i Halmstad. Sluten bänkinredning. Orgelläktare med utsvängt mittparti prydd med en lyra. Orgel Orgeln tillkom 1865/1877, tillverkad av Carl Elfström, Ljungby med 9 stämmor. Nytt orgelverket byggt 1941/1943 av John Vesterlund, Lövstabruk. Orgelverket ombyggt 1947 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund till 9 stämmor. Ny mekanisk orgel med gammal fasad byggd 1988 av Västbo Orgelbyggeri, Långaryd. Referenser Tryckta källor Kyrkobyggnader 1760-1860 Del 2 Småland och Öland. Sid 305-306. Utgiven av Riksantikvarieämbetet och Kungl vitterhets historie och antikvitets akademin. Förlag: Almqvist & Wiksell International, Stockholm 1993 ISBN 91-7192-821-9 Kyrkobyggnader i Kronobergs län.Sid 178-179 Våra kyrkor, sidan 307, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Berga pastorat Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Tannåkers kyrka.
Tanums kyrka, Bohuslän

Tanums kyrka är en kyrkobyggnad i Tanums församling i Göteborgs stift. Den ligger i centralorten Tanumshede i Tanums kommun. Kyrkobyggnaden Nuvarande kyrka uppfördes 1825-1829 och invigdes 1830. En medeltida föregångare fanns på samma plats och revs 1825. 1980 genomgick kyrkan en grundlig restaurering och återfick då sin nyklassiska stil. Kyrkan består av ett långhus med rakt avslutat kor i öster och kyrktorn i väster. Öster om koret finns en sakristia. Inventarier På södra långväggen i koret hänger ett medeltida triumfkrucifix som härstammar från gamla kyrkan. Altare och predikstol tillkom 1854. Vid korets norra sida står en dopfunt av ljus granit tillverkad 1907. Funten är åttakantig och har fyrkantig fot. Nuvarande orgel på 29 stämmor byggdes 1980 av Marcussen & Søn. Fem av stämmorna kommer från kyrkans första orgel byggd av Johan Nikolaus Söderling och invigd 1860. I tornet hänger två klockor med inskriptioner från 1674 respektive 1739. När nuvarande kyrka uppfördes göts båda klockorna om av klockgjutare Friis i Jönköping 1828. Omgivning Utanför kyrkan, tvärs över vägen på norra sidan, står en runsten uppställd. Det är den så kallade Kallebystenen. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 509. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tanums kyrka Historisk återblick av Ralf Tibbling. Kaunas 2015. 98 sid. ISBN 978-91-631-8343-0 Webbkällor Tanums kulturminnesvårdsprogram om Tanums kyrkor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Tanums kyrka, Bohuslän.
Tarstaborg

Die Tarstaborg ist eine vorzeitliche Fornborg auf dem namengebenden Berg, der nach Westen abfällt, zwischen Sköllersta und Pålsboda in der Gemeinde Hallsberg in Närke in Schweden. Sie ist Närkes größte und am besten erhaltene Burg. Die Burg ist von einem etwa 310 Meter langen an mehreren Stellen gut erhaltenen Steinwall umgeben. Außerhalb des Steinwalls sind die Reste der Burg von zwei weiteren Mauern umgeben. Es gibt im Außenwall einen und im Innenwall vier Zugänge zur Tarstaborg. Im Inneren befindet sich eine Terrasse, auf der sich wahrscheinlich ein Gebäude befand. Es ist unklar, welche Funktion es hatte. In der Provinz Örebro gibt es 35 Wallburgen. In Schweden etwa 1000. Weblinks Tarstaborg – Eintrag in der Datenbank „Fornsök“ des Riksantikvarieämbetet (schwedisch) Beschreibung und Bild (schwedisch)
Tarstaborg

Tarstaborg är en fornborg som ligger i sydöstra delen av Sköllersta socken mellan Sköllersta och Pålsboda i Hallsbergs kommun. Den är Närkes största och bäst bevarade fornborg. Den ligger på ett berg som stupar brant ner mot väster. I övrigt omgärdas borgen av en 310 meter lång stenvall. Utanför stenvallen finns resterna av ytterligare två murar. Totalt finns det fem ingångar till Tarstaborg. Inne i anläggningen finns en terrass där det troligen har stått ett hus. Det är oklart vilken funktion den haft. Se även Kånstahögarna Omhällsberg Externa länkar Länsstyrelsen om Tarsta borg
Tarv

Tarv är en ö vid Västerbottenskusten, strax öster om Västerfjärdens mynning. Det är idag en ö med fritidshus, men fram till 1960-talet fanns ett aktivt fiskeläge på Tarv. Ön ägs av Obbola by.[källa behövs] På Tarv finns flera fornlämningar. Två tomtningar som troligen är mer än 1 000 år gamla ligger på öns högsta punkt. De är rester efter tillfälliga bostäder som antas ha använts av säljägare. Dessutom finns en labyrint, tre kompassrosor och en gistvall, vilket är lämningar som brukar kopplas till fiskare. Namnet Tarv har varit svårtolkat. Sigurd Fries har kopplat samman det med ett ord som finns i norska dialekter, tarv(e), som används om moln som sticker upp vid horisonten. Tarv är en av de första öar man ser när man kommer in utifrån havet, varför den kan ha liknats vid ett sådant moln. Ön har förmodligen fungerat som ett märke för insegling i Umeälven. Referenser Noter
Team Sportia

Team Sportia är en svensk sporthandelskedja bestående av cirka 45 lokala sporthandlare spridda över hela landet. Företaget grundades 1989 och huvudkontoret ligger sedan december 2015 i företagsområdet Viared, Borås. Alla butiker drivs av franchisetagare. Historia Grunden till Team Sportia lades redan på 1960-talet, då utvecklingen innebar att enskilda fackhandlare började bilda inköpsgrupper och kedjor för att möta konkurrensen från de framväxande varuhusen. Inom sporthandelsbranschen bildades bland annat Fri Team 1973. Av vissa järnhandlare som sålde sportutrustning bildades så småningom Järnia Sport, som sedan ändrade namn till Sportia. 1989 fusionerades Sportia och Fri Team, och bildade sportkedjan Team Sportia. 2010 köpte Team Sportia butikskedjan Sportex, och blev med det köpet störst i Sverige på cykelsektorn. 2012 ansökte Team Sportia AB centralt om företagsrekonstruktion. 2014 gick det finska familjeföretaget SGN Group in som majoritetsägare i huvudbolaget Team Sportia AB. Under åren 2015–2018 var fackhandelskedjan Tvåhjulsmästarna en del av Team Sportia. 2015 blev Team Sportia även en del av Sport 2000, en av sportvärldens största inköpsgrupper, med över 3 500 butiker i 25 länder och en total omsättning på drygt 5 miljarder euro. Referenser Externa länkar Officiell webbplats
Tegeldammarna/Lergravarna

Tegeldammarna/Lergravarna är ett naturreservat i Höörs kommun. Naturreservatet omfattar den gamla lertäkten till det som var Gunnarps tegelbruk. Den gamla lertäkten syns tydligt som täkthål och jordvallar i området. Reservatet består i dag till största delen av fuktig lövskog och sumpskog. I de sanka delarna finns gott om död ved vilket skapar livsmiljö för många svamp- och insektsarter. Under istiden fanns det en issjö som avsatte den näringsrika leran, vilket nu skapar förutsättningarna för en mycket rik flora. Den nordöstra delen består av ädellövskog, öppen betesmark, och en större damm. Tegeldammarna/Lergravarna är Höörs kommuns första kommunala naturreservat. Flora och fauna I den fuktiga lövskogen och sumpskogen växer av al, björk, bok och ek. I det artrika markskiktet finns gulsippa, kransrams, myskmadra, näbbstarr, smalfräken, svartvide, vitsippa, vätteros och orkidéerna tvåblad och skogsknipprot. I området finns den sällsynta svampen scharlakansvårskål Av fåglar finns skogsduva och ett flertal hackspettarter, i norr häckar sångsvan och brun kärrhök. Tegelbruket och ringugnen Strax söder om naturreservatet finns det gamla restaurerade Gunnarps tegelbruk som startade i mindre skala på 1850-talet. Leran till teglet hämtades från det som i dag är naturreservatet Tegeldammarna/Lergravarna. Den industriella verksamheten startade 1898 och var verksamt fram till 1958 då bruket brann ned. Ringugnen lämnades då att förfalla fram till 1993 då den kulturhistoriskt intressanta ugnen restaurerades. Ringugnen är öppen för besök året runt. Vägbeskrivning På riksväg 23 svänger man in till Tjörnarp. I Tjörnarp svänger man av mot Norra Rörum. Cirka 250 m efter järnvägen svänger man till höger på Tegelbruksvägen där reservatet ligger på vänster sida efter ytterligare cirka 900 m. Referenser Noter Källor Informationsskylt vid naturreservatet Höörs kommun - Lergravarna Höörs kommun - Ringugnen i Tjörnarp Länsstyrelsen i Skåne - Tegeldammarna / Lergravarna Externa länkar Naturvårdsverket
Tegelsmora kyrka

Tegelsmora kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Vendel-Tegelsmora församling i Uppsala stift, Tierps kommun. Kyrkan ligger invid länsväg C 717 i Tegelsmora, cirka fyra kilometer norr om Örbyhus. Kyrkobyggnaden Kyrkobyggnaden är en tornlös gråstenskyrka med gavelrösten och portaler i tegel. Kyrkan tillkom under senare delen av 1400-talet då valv, vapenhus och sakristia uppfördes i ett sammanhang. Mitt på långhustaket fanns en sexkantig takryttare av trä som revs 1859. Spår av denna syns fortfarande på vinden bland takstolarna. Kyrkorummet har kalkmålningar av Erik Östensson. Dessa är utförda år 1504 och är bevarade endast i vapenhuset. Öster om kyrkan står en klockstapel som är uppförd 1727. Inventarier Altaruppsatsen och predikstolen utfördes 1765. Ett altarskåp från 1490-talet finns, liksom en gotländsk dopfunt från 1200-talets mitt. Mässhake från 1738. Orgel 1845 bygger Pehr Gullbergson, Lillkyrka en orgel med 7 stämmor. Den blev bekostad av kryddkramhandlare Gabriel Wilhelm Gillberg, Uppsala, född i Tegelsmora, och invigd 10 augusti 1845. 1908 bygger Johannes Magnusson, Göteborg en orgel med 13 stämmor, två manualer och pedal. Den nuvarande orgeln är byggd 1968 av A Magnussons Orgelbyggeri AB, Mölnlycke och är en mekanisk orgel med slejflådor. Den har ett tonomfång på 56/30. Bildgalleri Källor Nationalencyklopedin Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Jan Håkan Åberg, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:II, Uppsala stift. Svenska kyrkan i utlandet. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter Se även Tegelsmora församling Externa länkar Församlingens webbplats Wikimedia Commons har media som rör Tegelsmora kyrka.
Tegnérmuseet

Tegnérmuseet är ett museum i Lund, som är inrymt i den fastighet på Stora Gråbrödersgatan där Esaias Tegnér bodde under merparten av sin tid som professor vid Lunds universitet. Enligt Tegnér skall gården ha bestått av en boningslänga med handkammare, spiskammare och kök och tio rum. De flesta med gipstak, tapeter och mässingsdörrsförsedda porslinsugnar. Till gården fanns två längor: i den ena fanns brygghus med inmurad panna, packhus, vedbodar, vagnsskjul, ett stort stall, mangelbord och en drängkammare, i den andra, som var byggd av bränt tegel och ekepålar fanns loge och två lador. Gården hotades av rivning efter 40 år efter det att Esaias Tegnér lämnat Lund för att bli biskop i Växjö. Gården räddades av Tegnérstiftelsen genom köp. Stiftelsen har därefter byggt upp ett museum och sökt att återskapa Tegnérs hem med originalinventarier. Museet tillhörde tidigare Akademiska Föreningen, men förvaltas numera av Kulturen. Källor Noter
Tegnértornet

Tegnértornet (Skogstornet) uppfördes på initiativ av Torsten Tegnér (1888–1977), känd idrottsprofil och chefredaktör för Idrottsbladet. Tornet uppfördes 1971 och är beläget i Norra Boarp 1,5 kilometer öster om (västbranten på) Grännaberget vid Gränna. Tegnértornets utsiktsplatå, som ligger 351 meter över havet (262 meter över Vätterns yta), kan nås via en invändig spiraltrappa med 144 trappsteg. 27 meter högt. Vid klart väder ser man därifrån samtliga de landskap som omger Vättern: Närke, Småland, Västergötland och Östergötland. Referenser Externa länkar Om Tegnértornet på Destination Jönköping.
Tegs kyrka

Tegs kyrka är en kyrkobyggnad i Umeå och ligger i närheten av Tegsbron där gamla E4 (numera länsväg 503) korsar Ume älv. Den tillhör Tegs församling i Luleå stift. Kyrkobyggnaden Kyrkobyggnaden uppfördes 1969 av byggnadsfirman Lindén & Danielsson efter ritningar av Carl Hampus Bergman, som vunnit den arkitektpristävling som anordnats 1963. Bergman hade ursprungligen tänkt sig kyrkan samordnad med en torgplats i väster, med en församlingsgård som i en halvcirkel skulle innesluta en friluftsscen. Tegskyrkan är en helt modernistisk kyrka av betong, och utgör norra delen av ett trelängat byggnadskomplex med församlingslokaler i östra och södra längorna. Kyrkorummet är närmast kvadratiskt och har ett kor orienterat mot innergården i söder. Mitt i kyrkorummet hänger en väldig ljuskrona kallad Kristi törnekrona skapad av konstnären Harald Garmland. Den är uppbyggd av oxiderad lättmetall och färgat glas och har färdigställts på plats. Konsertscen Kyrkan används ofta för konserter, bland annat i samband med Umeå Jazzfestival. Under kulturhuvudstadsåret 2014 uruppfördes här Svante Henrysons verk Vidderna inom mig. Diskografi Inspelningar av musik i kyrkan. Höga visan : shir ha shirim : canticum canticorum : en kyrkoopera / Ericsson, Hans-Ola, kompositör & orgel; Röhring, Klaus, libretto. SACD. Musikhögskolan i Piteå MHSACD 040609. 2004. Låtar II : Swedish folk tunes / Hedin, Johan, orgel; Idenstam, Gunnar, nyckelharpa. CD. Caprice Records CAP 21807. 2010. Källor Tegs församling Svenska kyrkan informerar mer om Tegs kyrka Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Vidare läsning Lind, Helena; Leandersson, Bert (2016). Moderna kyrkor i Sverige. Lund: Bokförlaget Arena. sid. 206-211. Libris 19414914. ISBN 978-91-7843-493-0
Teknikens och sjöfartens hus

Teknikens och sjöfartens hus, tidigare Malmö tekniska museum, är ett av de museer som ingår i Malmö Museer. Museet är beläget snett emot Malmöhus slott och visar bland mycket annat maskiner och motorer av skilda slag. Flygets utveckling är dokumenterad och ett experimentarium står öppet för gamla och unga. I anslutning till museet finns även museispårvägen, som trafikeras sommartid. På museet finns bland annat ubåten HMS U3 som var i tjänst mellan åren 1943 och 1964. U3 Veteranbesättning utför populära visningar och berättar om livet ombord. Men även en rödmålad Saab 37 Viggen från första divisionen vid nedlagda Skånska flygflottiljen finns utställd vid museet, vilken gjorde sin sista flygning den 11 april 2000. Källor Externa länkar Malmö Museers hemsida Ubåten U3 vid Museet, bilder och beskrivningar
Tekniska nämndhuset, Stockholm

Tekniska nämndhuset är en kommunal förvaltningsbyggnad på Kungsholmen i Stockholm med adress Fleminggatan 4. Byggnaden inrymmer Stockholms kommuns tekniska förvaltningar, som exploateringskontoret, miljöförvaltningen, stadsbyggnadskontoret och trafikkontoret. I Tekniska nämndhuset finns arbetsplatser för omkring 1 900 tjänstemän. Byggnaden har av Stadsmuseet i Stockholm grönmarkerads, vilket innebär att bebyggelsen bedöms vara särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Byggnaden Byggnaden har sex våningar, är uppförd i rött tegel, och byggdes åren 1962-1965. Arkitekter var Nils Sterner och Carl-Olof Deurell. Kontorskomplexet är uppdelat i tre byggnadskroppar som i sin tur är nedbrutna till parallella fasadskivor. Entrékorridoren är konstnärlig smyckad med stengodsreliefer av konstnären och designern Gunnar Larson. Senare har en del förvaltningar kommit att inrymmas i en angränsande äldre byggnad, det så kallade Separatorhuset, som nu räknas in i nämndhuskomplexet. På samma tomt planerades på 1930-talet ett Socialt nämndhus där Gunnar Asplund hade vunnit arkitekttävlingen. Det kom aldrig till utförandet. År 2013 lanserades planer på att flytta verksamheterna i Tekniska nämndhuset till en ny byggnad på Söderstadions tidigare plats. Tekniska nämndhuset skulle då antingen rivas eller byggas om till bostäder. Förslaget skrotades dock några år senare och 2016 fattades beslut om att huset bevaras för sitt nuvarande ändamål. Under åren 2018-2023 genomgick Tekniska nämndhuset en omfattande renovering. Bilder Referenser Fredric Bedoire (1977). Stockholms byggnader. Stockholm: Bokförlaget Prisma. ISBN 91 518 1125 1 Broschyr: Stockholms stadsbyggnadsnämnds arkiv, augusti 2008. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tekniska nämndhuset, Stockholm. Stockholms stad SSM:Klamparen 7 & 11 : Tekniska nämndhuset, Kungsholmen, Stockholm : kulturhistorisk karaktärisering / Per Olgarsson (text), Sebastian Ulvsgärd (text) ; Johan Stigholt (foto)
Telekonsult Arena

Telekonsult Arena är en friidrottsarena i Arenastaden Växjö i västra delen av Växjö. Med sex löparbanor runt om à 200 meter är Telekonsult Arena unik i både Sverige och Europa[källa behövs]. Med löparbanor och golv från italienska Mondo har arenan samma typ av beläggning som OS-banorna i London. Arenan rymmer 2 550 åskådare. Tack vare teleskopläktare som under träning kan skjutas in mot väggen kan ytterligare plats ges för utövarna att träna på. Källor Externa länkar Telekonsult Arena
Templet, Stockholm

Templet är Frälsningsarméns första kår (församling) på Östermalmsgatan 69, på Östermalm i Stockholm. Den uppfördes 1886–1887 som första kårlokal i Sverige, åt Stockholms 1:a kår och är i dag den äldsta kårbyggnaden i världen i fortsatt kontinuerligt bruk. Historik Frälsningsarmén grundades 1865 av William Booth, och kom till Sverige 1882 genom pionjären Hanna Ouchterlony. Till en början sammanträdde man omväxlande i Ladugårdslandsteatern och i ett ridhus på Grev Turegatan. Ett tag bereddes man plats i en samlingslokal i Florakyrkan, men tvingades lämna denna då den behövdes för den egna församlingens aktiviteter. En fond startades 1885 för uppförandet av en egen byggnad och året därpå köpte generalkonsul Peder Herzog en tomt i kvarteret Bävern i Tyskbagarbergen, mitt emot kolerasjukhuset i det Brandelska sockerbruket. I dessa fattiga utkanter av norra Ladugårdslandet var nöden vid denna tid stor. Ett omfattande sprängningsarbete för iordningställande av tomten inleddes snart. Fasaderna mot Östermalmsgatan 69 ritades av Adolf Emil Melander. De är utformade som en försvarsborg med krenelerade murar och hög framskjutande trappgavel krönt med ett kors. För planerna i övrigt stod byggmästaren Robert Alderin. Den kunde, som första uppförda armélokal i landet, invigas på juldagen 1887 under namnet Stockholms 1:a kår. Namnet har på senare år ändrats till Templet. Kostnaden för uppförandet beräknades till 155 000 kronor. I högkvarteret inrättades även en bokhandel samt ett tryckeri för bland annat arméns tidning Stridsropet. Den stora möteslokalen på våning 3–4 belystes av två stora spetsbågiga fönster. Läktarna bärs upp av gjutjärnspelare, och den 500 m² stora lokalen rymde ursprungligen 1 500 platser. Exteriören är mycket välbevarad sedan byggnadstiden medan mycket har förändrats i interiören. De två stora kyrkosalarna har dock i stort bevarat sin karaktär. På innergården kan man än i dag se rester av Tyskbagarberget. Den östra grannfastigheten som senare införskaffades blev Frälsningsarméns huvudkvarter. Några kvarter bort, på Skeppargatan 82, uppfördes 1915 Frälsningsarméns krigsskola. Templet på Östermalmsgatan är i dag den äldsta kårbyggnaden i världen som byggts för ändamålet och fortfarande används i det syftet. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Templet, Stockholm. Stockholmskällan har media som rör Templet, Stockholm
Tenasjön

Tenasjön är en av två insjöar strax öster om Vittinge i Heby kommun i Uppland och ingår i Norrströms huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,441 kvadratkilometer och ligger 66,1 meter över havet. Tenasjön har en badplats vid sjöns norra strand.. Det ska finnas flodkräftor i sjön. Delavrinningsområde Tenasjön ingår i delavrinningsområde (662851-157219) som SMHI kallar för Mynnar i Örsundaån. Medelhöjden är 51 meter över havet och ytan är 88,7 kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 150,02 kvadratkilometer. Skattmansöån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 105 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (47 procent) och jordbruk (41 procent). Avrinningsområdet har 1,21 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,4 procent. Se även Lista över insjöar i Heby kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Tenasjön på VISS
Parc Tengdahl

La parc Tengdahl (en suédois : Tengdahlsparken) est un parc du quartier de Södermalm à Stockholm en Suède. Description Le parc Tengdahl est situé à l'est de Vita Bergen et au sud de Bondegatan à Södermalm. Le parc a été aménagé dans les années 1930 et conçu par le jardinier municipal Holger Blom. Le parc Tengdahl était, dans sa forme originale, un exemple précoce du style de Stockholm, où le parc devait contenir des fonctions sociales telles qu'une aire de jeux fonctionnellement adaptée. En ce qui concerne Tengdahlsparken, il offrirait des jeux et des divertissements aux enfants des orphelinats voisins. Le parc a été divisé pour les enfants de différents âges, comme le « Koltbarnens lekplats » (aire de jeux de la buse à queue rousse) avec un bac à sable et des canapés et le « Skrammelplats » (aire de jeux des hochets) avec des équipements de jeu, un grand bac à sable et une pataugeoire avec douche. Pour le jeu libre, il y avait un terrain de balle et une zone herbeuse. La pataugeoire est en service pendant l'été. Ces dernières années, la pression des visiteurs du parc a considérablement augmenté avec de nouvelles zones résidentielles à Norra Hammarbyhamnen. La ville de Stockholm a rénové le parc entre 2003 et 2005. Le parc porte le nom du député social-démocrate et homme politique municipal Knut Tengdahl. L'administration du quartier de Södermalm est responsable du nettoyage et de l'entretien du parc. L'alcool est interdit dans le parc Tengdahl. Galerie Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts