NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sverkerskolan

Sverkerskolan är en skolbyggnad i kvarteret Sverker vid Sysslomansgatan i Uppsala. Redan vid mitten av 1880-talet ha en tomt reserverats i kvarteret Rane mellan Kyrkogårdsgatan och Luthagsesplanaden som ansågs ligga bra till för barnen i Luthagen, Stabbylund, Eriksdal och Erikslund. Den reserverade tomten var dock för liten för en skolbyggnad i den nödvändiga storleken. Man utforskade även möjligheten att anlägga en skola i kvarteret Elof där nu Fyrisskolan är belägen, men det ansågs för dyrt att dra fram Götgatan och Luthagsesplanaden så långt, och man fastnade istället för att köpa tomter i kvarteret Sverker vid Sysslomansgatan. Arkitekt Ture Stenberg fick uppdraget och utförde en byggnad i jugendstil i tegel med puts, järnbjälklag, betongvalv och sockel i granit. Byggnaden påbörjades i februari 1904 och var färdig för avsyning i augusti 1905. Den invigdes 13 december 1906 samtidigt med den även av Stenberg ritade nya Centralskolan. Skolhuset rymde 14 lärosalar. 1923 uppfördes en annexbyggnad med bland annat gymnastiksal av arkitekt Gunnar Leche vid Sverkerskolan. Kända elever Owe Thörnqvist gick på skolan. Hans sång Titta Titta utspelar sig just på Sverkerskolan. Källor Skolhus för Prins Gustafs folkskola i Uppsala, artikel av Ingrid Seeger i Upplandsmuseets årsskrift 1982
Svettis

Svettis, tidigare med det officiella namnet "Gymnastiska institutionens byggnad", var en motionsanläggning för Uppsala universitets studenter och anställda, belägen vid Svandammen i Uppsala. År 2009 flyttade Studenthälsans aktiviteter till det nybyggda Campus1477 vid Blåsenhus. Historia Under slutet av 1800-talet hade Uppsalas universitets studenter ännu ingen ändamålsenlig byggnad för gymnastik och motion. År 1874 grundades Uppsala Studenters Gymnastiska Förening med Frithiof Holmgren som förste ordförande, som starkt drev på frågan om motionsplatser och lokaler för Uppsalas studenter. Först under början på 1900-talet fick föreningen fick gehör för sina önskemål. 1909 invigdes Studenternas IP och den 3 mars följande år invigdes "Gymnastiska institutionens byggnad", senare känt som Svettis. Byggnaden uppfördes i jugendstil och ritades av Ture Stenberg. Svettis var från början öppet för allmänheten och inte enbart Uppsalas studenter och anställda. Byggnaden kombinerades med en simhall som blev Uppsalas första, och även den enda fram till 1930-talet. För att sköta idrottsplatsen grundades Uppsala Studenters Idrottsförening som en underförening till Uppsala studentkår. På 1930-talet uppfördes ett Studenternas tennispaviljong som ett annex till Svettis. Annexet var en av de första byggnaderna i Uppsala i funkisstil och ritades av Ture Wennerholm. Annexet är idag mest känt för det så kallade Bollhusmötet som där ägde rum den 17 februari 1939. Mötet bestod av en grupp Uppsalastudenter och tog ställning mot att Sverige skulle ta emot tio tyska, judiska akademikerflyktingar från Nazityskland. Studenthälsan drev träningsverksamhet i huset fram till 2009, som gympa, inomhuscykling, aqua (vattengympa), gym och bollspel, samt relaxpool. Svettis moderna storhetstid var mellan 1975 och 1995 och huset representerade då tveklöst Uppsalas "gympapalats". Studenthälsans träningsverksamhet bytte 2010 namn till Campus1477, vilket lanserades i samband med invigningen av den nya träningsanläggningen Campus1477 Blåsenhus, byggd av Akademiska Hus. I samband med namnbytet bytte den befintliga träningsanläggningen Stallet namn till Campus1477 Science park. På Campus1477:s båda anläggningar finns det gym, spinning, klättring, bollsport, racketsport, sjukgymnastik, massage och ljusrum. Byggnadsminne Den anrika byggnaden är sedan 1993 ett statligt byggnadsminne och utsågs 1995 till byggnadsminne enligt kulturmiljölagen. I populärkulturen I TV-serien Ärliga blå ögon byter huvudpersonen utseende och identitet i omklädningsrummet på Svettishuset. Se även Studenternas tennispaviljong Referenser Externa länkar Gymnastikhuset ”Svettis” på Länsstyrelsen i Uppsala län Uppsala universitet – Gymnastikinstitutionen "Svettis" på Digitalt Museum
Svinhults kyrka

Svinhults kyrka är en kyrkobyggnad i Svinhult i Ydre kommun som tillhör Sund-Svinhults församling i Linköpings stift. Kyrkan är Östergötlands högst belägna kyrka, Historik En medeltida träkyrka låg på den gamla kyrkogården, 175 meter sydväst från nuvarande kyrkplats. Gamla kyrkogården är fortfarande i bruk. Där ligger bland annat Helena Ekblom (Predikare-Lena) begravd. Nuvarande kyrkobyggnaden Nuvarande stenkyrka uppfördes 1872–1876 efter ritningar av byggmästare Johan Granqvist. Kyrkan är en förenklad kopia av Hägerstads kyrka och består av ett rektangulärt långhus med rakt kor i öster och torn i väster. Öster om koret finns en utbyggd femsidig sakristia. En varsam renovering genomfördes 1956 under ledning av arkitekt Johannes Dahl i Tranås efter ritningar av arkitekt Erik John i Stockholm. Inventarier I kyrkan finns flera mycket gamla inventarier, bland annat ett rökelsekar, en träskulptur av Jungfru Maria samt ett dopbord. Predikstolen är samtida med nuvarande kyrka. Gamla kyrkans predikstol är från 1755 och delar av denna förvaras på tornvinden. Orgel 1840 byggde Johannes Magnusson, Lemnhult, en orgel. Den nuvarande mekaniska orgeln är byggd av Åkerman & Lund Orgelbyggeri och samtida med nuvarande kyrka. Den restaurerades 1973 av Reinhard Kohlus. Orgeln har ett tonomfång på 54/20. Vidare läsning Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Privat webbplats om kyrkan Svinhults kyrka, Östergötlands länsmuseum Wikimedia Commons har media som rör Svinhults kyrka.
Svängsta kyrka

Svängsta kyrka är en kyrkobyggnad i Svängsta i Karlshamns kommun. Den är församlingskyrka i Asarum-Ringamåla församling, Lunds stift. Kyrkobyggnaden Byggnaden uppfördes 1932 som församlingshem men kom ibland att användas som kyrka. 1968 genomfördes en större ombyggnad då församlingshemmet blev Svängsta kyrka. Byggnaden är av trä och inrymmer både kyrka och församlingshem. Ytterväggarna är klädda med brun panel och det brutna yttertaket är klätt med enkupigt rött taktegel. På planen framför kyrkan finns en fristående klockstapel. Inventarier Altaret tillkom 1968 och består av ett fristående altarbord i furu med altarskiva i furu. Dopfunten från 1968 är av furu. Källor Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 467. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Asarums pastorat
Svärtans kapell

Svärtans kapell är en kyrkobyggnad i Hjo församling i Skara stift. Den ligger i Grebban omedelbart väster om tätorten Hjo i Hjo kommun. Kyrkobyggnaden Träkapellet uppfördes 1931-1932 efter ritningar av Bernhard Schill. Det har rödfärgad, stående träpanel i klassicistisk stil. Exteriören med sin karaktäristiska takryttare och lertegeltäckta sadeltak är välbevarad, medan en renovering 1976 förnyade interiören. Den är enkel med mittgång och altare mot fondväggen. Inventarier Dopfunten är tillverkad 1992 av Roland Froh i Hjo snickeri. Källor Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 226. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 163. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 182. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8
Svärtinge kyrka

Svärtinge kyrka är en kyrkobyggnad i Svärtinge i Linköpings stift. Den är församlingskyrka i Kolmårdens församling. Kyrkans gatuadress är Finspångsvägen 544, 605 80 Svärtinge. Kyrkobyggnaden Nuvarande kyrka invigdes den 18 september 1994. Inventarier Altartavlan är utförd i laserat trä av Ulla Nerman. En ljusbärare i konstsmide av Christer Wide är formad som ett lönnträd. En dopfunt svarvad av Rune Larsson. Bildgalleri Källor Fotnoter Externa länkar Kolmårdens församling
Swedenborgs lusthus

Swedenborgs lusthus är en av byggnaderna på friluftsmuseet Skansen i Stockholm. Huset har sitt namn efter naturforskaren och mystikern Emanuel Swedenborg. Swedenborg bodde på Hornsgatan i Stockholm och omkring 1750 han lät bygga en malmgård på Hornsgatan 41-43 (nära korsningen med Timmermansgatan). Här skapade Swedenborg en trädgård som var öppen för allmänheten. Under 1800-talet besöktes lusthuset av swedenborganismens anhängare. Sedan malmgården hade förfallit revs den, medan lusthuset stod kvar i uselt skick. Det flyttades till Skansen 1896 och placerades invid Bergsmansgården. År 1964 fick lusthuset sin placering vid Rosengården. Det är bara mittpartiet av lusthuset som blivit bevarat. På vänstra sidan låg förr en biblioteksflygel, vars mörka förrum finns kvar i den bevarade byggnaden. Huset från 1767 har med sitt säteritak en ålderdomligare prägel än man skulle kunna vänta sig av tillkomståret. Stora rummet med orgeln har målade tapeter och över dörren till det forna bibliotekets förrum finns ännu ett vackert blyinfattat fönster. Det mörka inre rummet lär ha haft en stor rokokospegel. I detta lusthus med gul brädpanel och gråa dörr- och fönsterfoder sägs Swedenborg ha suttit och läst om somrarna. I Hjalmar Gullbergs lyriska svit Röster från Skansen som tillkom i anledning av Skansens 50-årsjubileum 1941, ingår en dikt om Swedenborgs lusthus. Lusthuset har även en central roll i Döda kvinnor förlåter inte från 2023, första delen av Katarina Wennstams deckarserie, Sekelskiftesmorden. Se även Emanuel Swedenborg Lusthus Referenser Externa länkar Karin Strid spelar på Skansens tre orglar : den legendariska orgeln i Swedenborgs lusthus & orglarna i Seglora kyrka. CD. Nosag Records NOSAG CD 116. 2006. Wikimedia Commons har media som rör Swedenborgs lusthus.
Sofidel Sweden

Sofidel Sweden AB (tidigare Swedish Tissue AB) är ett pappersbruk i Kisa, som tillverkar mjukpapper för produkter som hushålls- och toalettpapper, blöjor och servetter m.m. I Kisa produceras årligen omkring 55 000 ton mjukpapper där delar av produktionen vidareförädlas i egen konvertering och del av produktionen säljs som basrullar för vidare extern konvertering. Företaget ingår sedan 2010 i den italienska koncernen Sofidel, med en årlig produktion på över 1,4 miljoner ton papper och en omsättning på 20 miljarder kronor. Koncernen finns i 13 europeiska länder samt i USA och har totalt 30 produktionsanläggningar fördelat på 16 företag. Sofidel har sitt högkvarter i Lucca i Toskana i Italien. Sofidel Sweden AB invigde 2015 en konverteringsanläggning med två linjer: en för hushållspapper och för toalettpapper. Sofidel Sweden har varumärket "Lycke" för försäljning av dessa produkter i de nordiska länderna. Historia Långasjönäs Bruk låg ursprungligen i Långasjönäs vid Långasjön i Asarums socken i Blekinge och grundades på 1700-talet. Pappersbruket brann ned 1919 och flyttades då till Kisa. Ruinerna av det gamla Långasjönäs pappersbruk i Långasjönäs är idag en turistattraktion. I Kisa fanns sedan tidigare Forsså handpappersbruk. Som ämne vid papperstillverkningen under 1800-talet användes linnelump. Tidigare låg även en såg och en kvarn på platsen. Bruket fick när det startade upp under Maria Sandbergs ledning 1919 namnet Långasjönäs. 1926 brann pappersbruket i Kisa ned men byggdes upp på nytt. Familjen Sandberg ägde bruket under lång tid. Bland familjens medlemmar och delägare i bruket återfinns Vera Sandberg, dotter till Maria Sandberg, som 1917 blev Sveriges första kvinnliga ingenjör. Hennes mamma var fosterbarn till pappersbrukets patron Axel Björkman och kom senare att ta över som chef för bruket. På 1940-talet var Kurt V:son Sandberg disponent. Det ägdes senare av Södra Skogsägarna. På 1980- och 1990-talet drabbade bruket av två maskinhaverier som medförde att maskinparken byttes ut till moderna maskiner. Källor Noter Externa länkar Sofidel Swedens webbplats
Svenneby, Linköpings kommun

Swenneby säteri (även skrivet Svenneby) är en herrgård i Örtomta socken, Östergötlands län och ligger cirka två mil öster om Linköping. Swenneby omnämns första gången år 1389 såsom Suenaby, då ägt av Kerstin Magnusdotter. Under 1400-talet tillhörde gården först Jönis Benctsson (Lejonansikte) och senare medeltidssläkten Gera, redan under denna tid innehade gården säterirättigheter. Swenneby skiftade därefter ägare ett antal gånger men saknade länge ett ordentligt "herrehus". År 1693 förvärvade greve Mauritz Vellingk Swenneby och lade det under Ekenäs förvaltning, grannslottet som han själv bebodde. En senare ägare till Ekenäs, friherre Svante Banér, sålde år 1825 Swenneby till majoren Tobias Fogelström, denne lät uppföra det corps-de-logi med tillhörande flyglar intill Svennebysjön som stod klart år 1827 och bebos än i dag. Fogelström som var barnlös testamenterade Swenneby till Svante Banérs barn varav den ena, dottern Anna Sofia Viktoria, löste ut sin bror och gifte sig med friherre Ivar Koskull. Koskull lät bygga ut mangårdsbyggnaden och gav det dess nuvarande utseende. Swenneby har sedan dess gått i arv från Ivar Koskull och ägs i dag av familjen Bang. Swennebys verksamhet omfattar i dag en aktiv skogs- och lantbruksförvaltning där en del av marken är utarrenderad, likaså jakten. Ett flertal bostäder hyrs även ut i form av hästgårdar, övriga året-runt-hus och sommarstugor. Inom ägorna ligger Svennebysjön med en badplats i sjöns södra del. Herrgården är inte öppen för besökare. Källor
Swiks

The Swiks (or Swix) was a three-masted schooner from Åland that sank in the Baltic Sea, off the island of Öland, Sweden, on 21 December 1926. History Swiks was built in Upesgriva (between Ventspils and Riga; see Mērsrags), Latvia in 1902, by K. Karkle for Indrik S. Puhlin from Riga. Puhlins nickname was "Svikis" ("super durable"); hence probably the ship's name. Puhlin operated the ship until 1912, when it was taken over by a partnership with J.E. Johansson as the principal owner and after 1916 with J.M. Andersson; she was based in Vårdö in Åland. She was then sold to Arthur Lundqvist in 1924. Characteristics She was made from pine and oak fastened with galvanized iron bolts, and measured 34.4 m (112 ft 10 in) in length with a beam of 8.65 m (28 ft 5 in). She had a net tonnage of 227 tons and the payload of 135 virke. Wreck The ship, with a crew of seven, was sailing from Flensburg, Germany to her homeport, Mariehamn, with only ballast on board. A snowstorm forced the ship to try to round north of Öland, to seek shelter in Kalmar, but the rounding attempt failed and the ship got stuck in the sand dunes below the water (Änggärdsudden) near the beach of Trollskogen. The crew abandoned ship and got to land in a lifeboat, walking through the forest of Trollskogen before reaching Grankullavik, where they were cared for a week. One crew member had gotten blood poisoning from a rusty nail and was cared for in hospital. The wreck of the Swiks lay off the beach until a winter storm in the 1950s threw her up on the beach, where she broke in two. Some farmers from Böda bought it hoping to be able to salvage the wood and iron, but this proved too costly. In 1977 one of the sides was still intact. References External links Photo of men aboard Swiks, in collection of Maritime Museum (Stockholm)
Swiks

Swiks, eller Swix, var en åländsk tremastad skonare som förliste utanför Ölands nordöstra spets den 21 december 1926. Skeppsvraket ligger kvar på stranden strax innanför förlisningsplatsen. Fartyget och den sju man starka besättningen var på väg från Tyskland till hemmahamnen Mariehamn för julfirande. Hon hade endast ballast ombord, när en snöstorm tvingade fartyget att försöka runda Ölands norra udde för att söka lä i Kalmarsund. Rundningsförsöket misslyckades och fartyget fastnade i de sanddyner som finns strax under vattenytan. Besättningen tvingades överge fartyget och rädda sig i land med hjälp av livbåten. Väl i land irrade de sedan omkring i Trollskogen i den svåra snöstormen, innan de stelfrusna och svårt medtagna nådde fram till en stuga i Grankulla. Swiks låg i strandkanten ända till dess att en vinterstorm på 1950-talet kastade upp fartyget på land och hon bröts i två delar. Delar från akterpartiet kan ännu ses spridda utmed stranden. Där på stranden ligger hon än, vindpinad och solblekt i kanten av Trollskogen. Swiks byggdes i Upesgrīva (mellan Ventspils och Riga) i Lettland 1902, av furu och ek med galvaniserade järnbultar. Hennes dimensioner var 34,4x8,65x3,59 meter. Nettotonnaget var på 227 ton och lastförmågan på 135 standard virke. Swiks byggdes av en man vid namn Pulins. Pulins kallades "Svikis" (kåda) av ortsbefolkningen. Smeknamnet kom från hans gård Sviki i Vandzene, norra Kurland. Det var med detta som bakgrund som Swiks fick sitt namn. Swiks hann under sitt 24 år långa liv göra många resor världen över. Bland annat till England, Spanien, Mexiko, Jamaica, USA, Trinidad, Tyskland och Finland. Hon fraktade såväl timmer som guano. Se även Lista över svenska vrak Referenser Källor Byxelkrok.info Länsstyrelsen Kalmar län Åkerbo hembygdsbok 1984 sjohistoriska.se - Vraket i Trollskogen FMSI Böda 313 ”Swiks – vraket i Trollskogen”. Digitalt museum. 10 2021. https://digitaltmuseum.se/0211810466562/swiks-vraket-i-trollskogen.
Sydskånska Nationen

Sydskånska Nationen (South Scanian Nation), formerly Ystads nation, is one of thirteen student nations at Lund University, Sweden. With 1,033 members, it is the tenth-largest nation in Lund, ranking behind Blekingska, but ahead of Kristianstads Nation. History The nation has its origins in one of the university's first nations, Skånska Nationen (named after, and composed of students from Scania) which existed from the late 1600s to 1833, when its size essentially forced the nation to split into six chapters. In 1889, it was decided that five of the chapters were to be reformed as Nations in their own right, dissolving Skånska Nationen. Thus, on January 1, 1890, the Nations that are known today by the names of Malmö, Lunds, Sydskånska, Kristianstads and Helsingborgs-Landskrona were formed. Sydskånska nationen was originally named Ystads nation, until a name change in 1955. Palestine controversy In 2024, two motions were submitted to Sydskånska, as well as other nations, urging the nations to condemn the actions of the university and the Swedish state in relation to the war in Gaza, as well as to take a stance for "human rights and students' rights to protest in support for the Palestinian liberation movement". The motions were sanctioned by the Lund Students for Palestine organization who had encouraged similar actions at Kalmar and Blekingska nations. The motions were dismissed by Sydskånska's board, who stated that adopting them would be in violation of the nation's statutes which mandate political and religious neutrality. Supporters of the motions allegedly tried to disrupt the proceedings of the Sydskånska nation meeting, and weeks later attempted a motion of no-confidence against the nation's Kurator. None of the motions passed, and Kurator Noa Liungman remained on his post. External links sydskanska.se - Official website References Footnotes
Sydsvenska kreditaktiebolaget, Stockholm

Sydsvenska kreditaktiebolaget är en bankbyggnad i kvarteret Lejonet i centrala Stockholm vid hörnet Drottninggatan 4, Fredsgatan 5. Historik Huset ritades av Gustaf Wickman och invigdes 1909. Bolaget lät 1905 riva en äldre byggnad i för att ge plats åt ett nytt bankpalats. Vid denna tiden hade huvudstadens ekonomiska centrum förskjutits från Gamla stan, över Norrström till de södra Klarakvarteren, Arsenalsgatan och Kungsträdgården. Utmed Fredsgatan låg vid denna tid redan fem bankpalats, och uppdraget att rita huset gick till arkitekten Gustaf Wickman som redan hade ritat två av palatsen (Sundsvallsbanken och Skånebanken). Wickman ritade en modern jugendbyggnad i röd skånsk övedssandsten. De stora fönstren skulle föra tankarna till dåtidens amerikanska skyskrapor. Byggnaden är således både i material och struktur besläktad med Skånebanken på motsatt sida av gatan. I tidstypisk jugend pryddes fasaden med motiv ur Skånes och Blekinges flora, så som reliefer av ek, kastanj, lönn apel och valnöt. 1909 kunde Sydsvenska kreditaktiebolaget slå upp portarna för det nya huvudkontoret. Den kvadratiska bankhallen i byggnadens mitt täcktes av ett plant glastak och dekorerades med sparsam dekor i jugendrokoko. Den omgavs av direktörsrum åt Drottninggatan och butiker åt Fredsgatan. En trappa upp låg fondavdelningen samt uthyrningslokaler. Byggnaden hade kostat två miljoner kronor. Husets vidare öden Då banken drabbades av ekonomisk kris och tvingades man 1922 att sälja byggnaden. Den rekonstruerade AB Sydsvenska banken flyttade till Adelswärdska huset. Huset disponerades därefter av Brandförsäkringsbolaget Norrland, och från 1930-talets slut av Göteborgs handelsbank (senare PKbanken och Nordbanken). Då Nordea på 2000-talet flyttade ut försvann den sista banken på Fredsgatan. Byggnaden förvärvades redan 1979 av staten. Idag rymmer den kontorslokaler för Utrikesdepartementet och butiker. Fastigheten är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm, vilket är det starkaste skyddet och innebär "att bebyggelsen bedöms ha synnerligen höga kulturhistoriska värden". Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sydsvenska kreditaktiebolaget, Stockholm.
Säbrå församling

Säbrå församling är en församling i Ådalens kontrakt i Härnösands stift. Församlingen ingår i Härnösands pastorat och ligger i Härnösands kommun i Västernorrlands län i Ångermanland. Administrativ historik Församlingen har medeltida ursprung. Tidigt utbröts Härnö församling. Församlingen utgjorde under 1300-talet ett eget pastorat för att därefter till 1586 vara moderförsamling i pastoratet Säbrå, Stigsjö och Härnö som åtminstone från 1531 också omfattade Häggdångers församling. Från 1586 till 26 februari 1808 moderförsamling i pastoratet Säbrå, Stigsjö, och Häggdånger som från 1751 också omfattade Västanå församling och från 1771 Viksjö församling. Från 26 februari 1808 till 1817 moderförsamling i pastoratet Särbrå och Häggdånger. Från 1817 till 1948 eget pastorat, men under tiden 1845 till 1891 med Härnösands hospitalförsamling. Från 1948 till 2006 moderförsamling i pastoratet Särbrå och Häggdånger som från 1962 också omfattade Hemsö församling. Från 2006 ingick församlingen i Härnösands landsförsamlingars pastorat och ingår från 2018 i Härnösands pastorat. Kyrkoherdar Från 1648 till 1888 var församlingen prebende till Härnösands stifts superintendenter och biskopar. Kyrkor Säbrå kyrka Lungö kapell byggdes på Lungö år 1865. Det är av trä. Tornet är från 1880-talet. Se även Säbrå socken Källor Externa länkar Officiell webbplats
Säby kyrka, Salem

Säby kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Salems församling i Strängnäs stift. Kyrkan ligger vid Salems centrum i Salems kommun. Kyrkobyggnaden Enligt Botvidslegenden hette den äldsta kyrkan i Salem "Säby kyrka" och låg vid Bornsjöns strand där Salems kyrka numera ligger. Nuvarande träkyrka, med samma namn, är en monteringsfärdig vandringskyrka som invigdes 1974. Kyrkan är skapad av arkitekten Rolf Bergh, har kvadratisk planform och pyramidformat tak. Väggarnas fyra hörn består av glasade fönster och under taket löper en fönsterrad. Hopbyggda med kyrkan finns lokaler för kansli, pastorsexpedition, vaktmästarexpedition, församlingshem m.m. 2001 genomfördes en omfattande ombyggnad och omdisponering av församlingslokalerna. En vikvägg sattes då in mellan kyrkan och intilliggande församlingslokal. Orgel Den nuvarande orgeln är byggd 1976 av Walter Thür Orgelbyggen AB, Torshälla. Orgeln är mekanisk. Referenser Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Salems församling Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Säby kyrka, Salem. Säby kyrka i Riksantikvarieämbetets bebyggelseregister (BBR) Salems församling