NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Rektorsgården i Uppsala

Rektorsgården är ett hus som ligger invid Katedralskolan i centrala Uppsala. Rektorsgården uppfördes samtidigt med Katedralskolan i slutet av 1860-talet. Arkitekt var Adrian Crispin Peterson, som var e.o. arkitekt på Kungliga Överintendentsämbetet och som vid tillfället arbetade som byggchef vid uppförandet av Katedralskolan som ritats av hans professor Fredrik Wilhelm Scholander, intendent vid Överintendentsämbetet. Flertalet möbler till Katedralskolan, som bänkar, bord, skrifttavlor och lampor ritades även av Peterson. Rektorsgården byggdes åt Manfred Mustafa Floderus, som 1866 tillträdde rektoratet vid Katedralskolan. Balkongen och tillhörande fönster är ett senare tillägg på byggnaden. Peterson ritade även ett flertal andra byggnader på skolområdet, bland annat en förrådslänga intill Rektorsgården, utedass och förråd till Katedralskolan samt en eldarebostad. Denna nya rektorsgården ersatte den gamla rektorsbostaden som inköpts år 1806 som tjänstebostad åt dåvarande rektorn Johan Carl Höjer och låg vid Bäverns gränd intill Prinshuset. Byggnaden är en av Uppsalas första villor och typisk för den tidiga svenska villaarkitekturen (se även Villa Tomtebo), och i trädgården är gräsmattorna planterade med scilla vilka skapar känslan av ett blått hav under slutet av april början av maj. Rektorsgården förklarades som byggnadsminne den 1 oktober 1982. Rektorsgården är numera även känt som IB-villan, vilket grundas i att elever som går International Baccalaureate på Katedralskolan är de enda som undervisas där. "Humleboet", "Bikupan" och "Getingboet" Läroverket kom att kallas Bikupan, kanske på grund av surret av de elever som gick där. Rektorsgården fick i folkmun namnet "Getingboet" efter den mycket hetlevrade rektorn Manfred Mustafa Floderus. Grillska huset fick namnet "Humleboet" efter husets ägare, en adjunkt Humbla. Referenser Noter Övriga källor Rektorsgården på Länsstyrelsens webbplats
Recoverhallen

Recoverhallen (former Relitahallen) is an indoor bandy venue in Uppsala, Sweden, opened on 11 September 2011 with the game IK Sirius–Yenisey Krasnoyarsk 5–4. On 6 and 7 September 2013, double international games between Sweden and Finland with both A- and U23 games were held inside. In March and April 2021, the Swedish Bandy Championship final games for both women and men was played inside the arena. References External links Recoverhallen (in Swedish)
Recoverhallen

Serwenthallen är en bandyhall i Uppsala i Sverige, som invigdes den 11 september 2011 med en match mellan IK Sirius och HK Jenisej Krasnojarsk (5–4). Fram till 2021 hette hallen Relitahallen, men bytte namn till Recoverhallen i samband med att namnsponsorn Relita bytte namn till Recover. Och 2025 bytte den namn till Serwenthallen. Den 6 och 7 september 2013 arrangerades dubbla landskamper mot Finland för både A- och U23-landslagen i hallen. I mars och april 2021 spelades den Svenska bandyfinalen för såväl damer som herrar i Recoverhallen. Källor Externa länkar Recoverhallen (svenska)
Remmarlövs kyrka

Remmarlövs kyrka är en kyrkobyggnad i Remmarlöv. Den är församlingskyrka i Eslövs församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Nuvarande kyrkobyggnad är byggd av rött tegel i nyromansk stil. Den uppfördes 1895 och ersatte en stenkyrka från 1200-talet. I samband med nybygget revs gamla kyrkan med tillhörande klockstapel. Inventarier Från den gamla kyrkan finns bevarade en medeltida dopfunt i sandsten samt malmljusstakar från 1500-talet. Predikstolen tillverkades 1753. Orgel Den nuvarande orgeln byggdes 1975 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel. Källor Information från Eslövs kommun Eslövs pastorat informerar Åsbo Släkt- och Folklivsforskare Demografisk databas för södra Sverige Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Remmarlövs kyrka.﻿
Remmene kyrka

Remmene kyrka är en kyrkobyggnad i Herrljunga kommun. Den tillhör sedan 2021 Herrljungabygdens församling (tidigare Remmene församling) i Skara stift. Kyrkobyggnaden Den nuvarande kyrkan uppfördes i sten 1868-1870 på samma plats som Remmene sockens medeltida tornlösa kyrka stod. Den var fallfärdig och revs. Fasaderna har vit spritputs. Sadeltaket över långhuset är täckt med rött enkupigt tegel. Tornet i väster och koret i öster har koppartäckta tak. Fönstren är gotiska med gråmålade bågar. År 1934 byggdes en sakristia till åt öster. Vid en restaurering 1963 flyttades hela altaruppsatsen och altarrunden liksom predikstolen mot långhuset. På så sätt öppnades en ingång till altaret även vid den norra sidan. Man satte då även upp baldakinen över predikstolen. Inventarier Dopfunten av sandsten har ornament från 1200-talet. Den flyttades vid 1963 års restaurering till södra väggen från att tidigare ha stått nedanför predikstolen. En stenplatta i väggen utgör dopaltare. Processionskrucifix av trä från omkring mitten av 1100-talet. En tronande madonnaskulptur från 1200-talets senare del utförd i ek. Höjd 81 cm. Rökelsekar av malm från medeltiden. En predikstol från den gamla kyrkan, tillverkad omkring 1600, förvaras i sakristian. En altartavla från 1726 har också bevarats. Klockor Storklockan är av en kraftig senmedeltida normaltyp och saknar inskrift. Lillklockan som är gjuten 1920 var en donation från församlingsborna. Orgel 1934 byggde Enger, Herrljunga en orgel med 6 stämmor. Den nuvarande orgeln är tillverkad av Tostareds Kyrkorgelfabrik, Tostared 1979. Den har elva stämmor fördelade på två manualer och pedal. Den stumma fasaden är från 1934. Orgeln är mekanisk. Källor Gustafsson, Christer (1990). Herrljunga kommun 1990. Kulturhistorisk byggnadsinventering / Stiftelsen Älvsborgs länsmuseum, 0280-5189 ; 36. Vänersborg: Älvsborgs länsmuseum. sid. 345-346. Libris 1212101 Vår svenska kyrka / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 334. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 220. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 ”Remmene kyrka”. Bebyggelseregistret. Riksantikvarieämbetet. http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000443657. Läst 4 juli 2012. Tore Johansson, red (1989). Inventarium över svenska orglar: 1989:I, Skara stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Vidare läsning Wallman, Kristina (2013). Remmene kyrkogård : kulturhistorisk inventering, Herrljunga kyrkliga samfällighet, Herrljunga kommun. Vänersborg: Västarvet; Kulturmiljö. Libris 14217932 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Remmene kyrka.
Renströmska badanstalten i Lundby

Renströmska badanstalten i Lundby ("Lundbybadet") var ett badhus vid nuvarande Herkulesgatan 56 i stadsdelen Brämaregården på Hisingen i Göteborg. Badanstalten stod klar den 11 november 1915 efter ritningar av Eugen Thorburn. Det var den fjärde som byggdes för Renströmska badanstalterna efter donation av Sven Renström. Byggnaden har två våningar samt källare och fasaden är putsad. Simhallen, som inte längre finns kvar, sträckte sig genom två våningar i byggnaden. Badet stängdes den 26 maj 1973, varefter det byggdes om för karateklubben Banzai Karate Kai. Den sista badmästaren var Ante Melander. Sedan 1987 ingår byggnaden i kommunens bevaringsprogram. Nya Lundbybadet Den 14 september 1973 invigdes det nya Lundbybadet. Nuvarande adress är Lantmannagatan 5. Referenser Noter Övriga källor Lönnroth Gudrun, red (1999). Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse i Göteborg: ett program för bevarande. D. 1. Göteborg: Stadsbyggnadskontoret. sid. 410. Libris 2901636. ISBN 91-89088-04-2 Jerneryd, Roland (1975). Förvaltningen som försvann: en berättelse om Idrotts- och friluftsnämnden i Göteborg 1956-1975 och dess föregångare. Göteborg: [Wettergrens bokh. Libris 869740 Vidare läsning Schånberg, Sven (1956). Renströmska baden 1876-1956. Göteborg: Renströmska badanstalterna. Libris 1590633
Replösa

Replösa är ett område med många fornlämningar som ligger strax norr om Ljungby i Ljungby kommun i Småland. Fornlämningarna består bland annat av en runsten, en skeppssättning och två gravfält och ligger strategiskt öster om den gamla kommunikationsleden vid Lagan. Replösastenen Replösastenen, publicerad som Smålands runinskrifter 35, är en runsten i granit som är 1,85 meter hög och 0,9 meter bred. Stenens inskrift är från 1000-talet och lyder "Götrad gjorde denna vård efter Åstrad sin fader, den ypperste av de fränder och tegnar som i Finnveden fordom levde". De båda danskklingande namnen Götrad och Åstrad är ovanliga. Från medeltiden känner man till några personer som hette Åstrad och namnet har även förekommit på danska runstenar. Götrad förekommer inte på någon annan känd runsten. Finnveden som nämns på stenen var ett av de "land" som kom att ingå i landskapet Småland. Ordet "tegn" förekommer i många runinskrifter men det råder delade meningar om betydelsen. De två huvudalterntiven är 'fri bonde, odalman' respektive 'krigare, medlem av kungens hird'. Strax söder om runstenen finns en skadad men delvis restaurerad skeppssättning. Den är sjutton meter lång och sex meter bred och består av sju resta stenar som är 0,8-1,5 meter höga. Enligt äldre uppgifter ska den ursprungligen ha bestått av tolv stenar. Replösa gravfält På andra sidan vägen ligger ett gravfält med 55 gravhögar och 20 resta stenar. De största högarna är omkring 12 meter i diameter och 1,5 meter höga. Några högar har mittgrop eller kantränna och fem är ovala till formen. Gravfältet i Replösa har många likheter med Kånna högar och de båda gravfälten är från samma tid, det vill säga yngre järnålder (400-1050 efter Kristus). Omkring 400 meter söder om runstenen ligger ytterligare ett gravfält som består av 20 gravhögar, den största 1,7 meter hög. Se även Alfabetisk lista över runinskrifter Lista över Smålands runinskrifter Sverige under vikingatiden Sverige under äldre medeltiden Källor Fotnoter Tryckta källor Med arkeologen Sverige runt. Bokförlaget Forum. 1987. ISBN 91-37-09153-0 Externa länkar Smålands museum Riksantikvarieämbetet
Repslagarmuseet

Repslagarmuseet är ett industriminne i Älvängen i Ale kommun. Repslagarmuseet grundades 1996. Anläggningen har en 300 meter lång fungerande repslagarbana som har använts till att tillverka tågvirket till ostindiefararen Götheborg. Museet ligger i repslagarbanan som år 1911 flyttades till Älvängen från Åmål av företaget PAC, P A Carlmark. Repslageriet i Älvängen utsågs 1995 till Årets industriminne av Svenska Industriminnesföreningen. Det drivs av Föreningen Bevara Repslagarbanan i Älvängen. Repslagarbanan blev byggnadsminne enl. KML (Kulturmiljölagen) 1996. Se även P A Carlmarks repslageri Källor Karlsson, Samuel (2005). Levande industriminnen: människorna och miljöerna. Stockholm: Bilda. Libris 9982786. ISBN 91-574-7765-5 (inb.) Vidare läsning Björkman Eva antikvarie, Emanuelsson Lena, Overland Viveka, red (2016). Hus, människor, minnen. Skrifter utgivna av Bohusläns museum och Bohusläns hembygdsförbund, 0280-4174 ; nr 93. Göteborg: Länsstyrelsen i Västra Götalands län. sid. 175-176. Libris 19352952. ISBN 9789176862742 Karin Rydén: Repslageri - från hantverk till industri, Etnologiska institutionen på Göteborgs Universitet, 19 sidor, B1-uppsats Höstterminen 1976 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Repslagarmuseet. Repslagarmuseets webbplats Om Älvängens repslageri på Svenska Industriminnesföreningens webbplats Om Repslagarmuseet på Västra Götalandsregionens webbplats
Residenset i Malmö

Residenset är en byggnad vid Stortorget i Malmö, som inrymmer bostads- och representationslokaler för landshövdingen i Skåne län . Det består av två sammanbyggda hus, båda från slutet av 1500-talet. Det västra är "Kungshuset" och det östra "Gyllenpalmska huset". Historia Under 1600-talet ägdes "Kungshuset" av rådmannen Fadder Loch. Efter Skånes erövring år 1658 inkvarterade sig här med våld först generalguvernör Gustaf Otto Stenbock, sedan fältmarskalk Gustaf Banér. Den sistnämnde körde bokstavligt talat ut Fadder Loch på gatan. Fadder Loch anslöt sig till den danska invasionsarmén år 1676 men stupade i slaget vid Lund samma år. De båda husen sammanslogs redan 1728–30 till en byggnad i funktion av residens för länets högste tjänsteman, landshövdingen. Dagens fasad är ett resultat av en ombyggnad från 1849 med Fredrik Wilhelm Scholander som arkitekt. I dag är det endast den västra volutgaveln samt ett litet så kallat kerubhuvud på den östra gaveln som minner om 1500–1600-talen. Från november 1806 till maj 1807 styrdes Sverige från Malmö. Kung Gustav IV Adolf bodde med sin drottning Fredrika och tre kungabarn i Residenset vid Stortorget. Med kungafamiljen följde hovstaten och delar av den diplomatiska kåren varför också angränsande byggnader togs i anspråk. I stort sett hela norra sidan av torget disponerades av de förnäma gästerna. I Malmö uppkallades Gustav Adolfs torg efter Gustav IV Adolf, samt Drottningtorget efter drottning Fredrika. Kung Karl XV avled på länsresidenset den 18 september 1872. Trekungamötet 1914 ägde mellan den 18-19 december rum på Länsresidenset. Landshövdingeresidenset i Malmö ägs av svenska staten och förvaltas av Statens fastighetsverk. Referenser Noter Tryckta källor Jönsson, Åke (1993). Historien om ett residens: länsresidenset i Malmö under fyra sekler. Helsingborg: Nordjem. Libris 7644137. ISBN 91-7482-034-6 Vidare läsning Nilsson, Staffan (2000). Svenska residens (1. uppl.). Stockholm: Svensk byggtjänst. sid. 114-123. Libris 8373948. ISBN 91-7332-927-4 Externa länkar Statens fastighetsverks officiella webbplats Wikimedia Commons har media som rör Residenset i Malmö.
Reslövs kyrka

Reslövs kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Marieholms församling i Lunds stift. Kyrkan ligger i samhället Reslöv i Eslövs kommun. Kyrkobyggnaden Ursprungliga stenkyrkan uppfördes troligen under första hälften av 1100-talet. En absid fanns i öster, men revs vid slutet av medeltiden och ersattes av en sakristia. Under början av 1400-talet uppfördes kyrktornet som ursprungligen saknade ingång och var avsett till försvar och förvaring. Under 1400-talet försågs kyrkorummet med takvalv. 1799 tillbyggdes en korsarm vid långhusets norra sida och 1821 tillbyggdes en korsarm vid långhusets södra sida. Inventarier Dopfunten av grå sandsten är från omkring år 1200 och har sannolikt huggits vid Mårten stenmästares vekstad. Tillhörande dopfat av mässing är ett holländskt arbete från 1621. Predikstolen är från 1630-talet och tillskrivs Statius Ottos skola. Altartavlan är målad 1634 av Hugo Gelin. Ett kors finns bevarat från en altaruppsats tillverkad av träsnidaren Johan Ullberg. Av kyrkkockorna är storklockan gjuten 1910 och lillklockan 1768. En antik ljuskrona skänktes till kyrkan av Patron C. F. Bellander, ägare till Reslöfs gård, som nyårsgåva januari 1868. Orgel 1859 byggde Sven Fogelberg, Lund en orgel med 11 stämmor. 1909 byggde Åkerman & Lund, Stockholm en orgel med 16 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1965 av Frederiksborgs Orgelbyggeri, Hilleröd, Danmark och är en mekanisk orgel.. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 411, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Reslöv-Östra Karaby församling Demografisk Databas Södra Sverige Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Reslövs kyrka.
Resö kyrka

Resö kyrka är en kyrka i Lurs församling i Göteborgs stift. Den ligger på Resö i Tanums kommun. Kyrkobyggnaden Träkyrkan i nationalromantisk stil uppfördes 1914–1916 på frivillig initiativ efter ritningar av Albin och Carl Wilhelm Gustafsson från Borås. Byggnaden har en rektangulär planform, med smalare rakt kor i öster och sakristia i norr. Fasaden är spånklädd och brunmålad med vita fönster och taklinje. På takets västra del ovanför huvudingången står en kopparklädd takryttare. Kyrkorummet har ett tredingstak där väggarna och taket är klädda med liggande panel. Koret har vävklädda väggar och täcks av ett tunnvalv. I koret ovanför altaret finns ett rundfönster där en glasmålning sattes in 1973. Mellan koret och övriga kyrkorummet finns en korbåge med målat textband. Vid en restaurering 1998–2000 återskapades i stora drag den målning i blågrönt och brunt som kyrkan hade vid invigningen och som under 1950-talet hade vitmålats. Inventarier Altartavlan är utförd 1936 av Carl Otto Svensson och försedd med texten: "Jesu Christi Guds Sons blod renar oss från alla synder". Predikstolen med femsidig korg är samtida med kyrkan och målad 1959 av Folke Persson. Dopfunten av ljusgrå granit i två delar är tillverkad 1915. Funten är sjukantig med skulpterat skaft. Nattvardskärl av silver. Tre ljuskronor i malm. Ett votivskepp anskaffades 1957. Kyrkklockan är daterad 1576 och härstammar från Lurs gamla kyrka och har en inskrift på tyska: "De Frucht des Herren is der Wisheit Anfang". Referenser Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift: rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström. Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 136. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 510. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Resö kyrka.
Rettigska huset

Ej att förväxlas med Rettigska palatset i Åbo eller med Rettigska palatset i Gävle Rettigska huset är en byggnadsminnesförklarad byggnad på Villagatan 3 i Villastaden på Östermalm i Stockholm. Huset kom genom den Rettigska donationen av Herbert Rettig, som avled 1962, och hans hustru, att bli hem för Kungliga Vitterhetsakademien. Det palatsliknande bostadshuset ritades i en klassicerande stil och uppfördes 1878–1879 av arkitektbröderna Hjalmar Kumlien och Axel Kumlien, vilka spelade en aktiv roll när Villastaden planlades och bebyggdes. När huset stod färdigt köptes det av Anna Retzius, dotter till Aftonbladets grundare Lars Johan Hierta. År 1899 övergick det i familjen Rettigs ägo. Den 4 september 1973 höll akademien sitt första sammanträde i eget hus. Referenser Noter Litteratur Villagatan 3 : 1800-talshuset som blev säte för Vitterhetsakademien, Gösta Selling, 1994, ISBN 91-7402-240-7 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Rettigska huset.
Revesjö kyrka

Revesjö kyrka är en kyrkobyggnad i Revesjö, Svenljunga kommun. Den tillhör sedan 2006 Svenljungabygdens församling (tidigare Revesjö församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Kyrkplatsen är belägen på en kulle vid Kyrkesjön och där har funnits kyrka sedan medeltiden. Nuvarande kyrka i nyklassicistisk stil uppfördes 1846 av byggmästare Johan Wennberg från Sandhults socken och invigdes 1849. Den är byggd av sten och består av rektangulärt långhus med halvrunt kor i öster och torn i väster. I norr finns en vidbyggd sakristia. Kyrkans ytterväggar är spritputsade och vitmålade. Långhuset och sakristian har sadeltak belagda med lertegelpannor, medan korets tak är belagt med kopparplåt. Kyrktornet har ett tälttak belagt med kopparplåt. Ovanpå torntaket finns en lanternin med koppartak och ovanpå lanterninen finns ett förgyllt kors. Kyrkan är en av de bäst bevarade nyklassicistiska kyrkorna i stiftet. Inredningen, utförd av Johannes Andersson i Mjöbäck med stilelement typiska för den så kallade Boråsdekoren, har bänkgavlar med pilastermotiv med kannelyrer, romber och guttae. Stilen blev allmän i trakten efter stadsbranden i Borås 1827. Inventarier Dopfunt av sandsten tillverkad på 1200-talet i en del. Höjd: 80 cm. Cuppan är stor, cylindrisk med skrånande undersida avskild från den cylindriska foten genom en kraftig repstav. Cuppans liv har överst mellan band och rundstav bandornament. Nedanför finns flätverk med liljor, treblad och andra växtornament. På fotskivan finns flätornament. Alla ornament utom rundstavarna är utförda i platt relief. Uttömningshål saknas. Relativt välbevarad Predikstol och altaruppsats är sannolikt tillverkade av Johannes Andersson. Altartavlan, som sattes upp 1951, är utförd av Boråskonstnären John Hedæus. Tavlans motiv är: Jesus lämnar graven. Ljuskronorna härstammar från 1600-talet och 1700-talet. Klockor Storklockan är gjuten 1530 av den så kallade Nittorpsmästaren. Den har en ovanligt låg och bred form med skriftband med inskrift som på modern svenska lyder: Herrens år 1530 göts jag. Gud hjälpe alla som hava hjälpt härtill! Lillklockan inköptes 1960 efter en donation av den kyrkans ringaren. Orgel Orgeln är mekanisk och tillverkad 1956 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB. Den har tolv stämmor fördelade på två manuialer och pedal. Fasaden härstammar från den tidigare orgeln byggd 1868 av Erik Adolf Setterquist. Referenser Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 263-264. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 526. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Revesjö kyrka.
Revinge Church

Revinge Church (Swedish: Revinge kyrka) is a medieval church in Revinge, Lund Municipality in the province of Skåne, Sweden. History and architecture The church dates from the 13th century and originally only consisted of a simple nave. The tower was probably added in the 14th century. A church porch was constructed in the 15th century. In the same century, the previous ceiling was replaced by the currently visible vaults. During the 19th century, the windows were enlarged and the stepped gables added to the tower, church porch and gables. A major renovation was carried out in 1950–1951, led by architect Eiler Græbe. The oldest of the church furnishings is the pulpit, which dates from the 17th century. The altarpiece is from 1906 and the current baptismal font was installed in 1954. According to the Swedish Church parish website, the church is open from 9:00 AM to 4:00 PM every day. References External links Media related to Revinge kyrka at Wikimedia Commons
Revinge kyrka

Revinge kyrka är en kyrkobyggnad i Revinge. Den är församlingskyrka i Södra Sandby församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan byggdes runt år 1200. Då bestod den bara av långhus och kor. Under 1400-talet byggdes trappgavelstornet och vapenhuset, och kyrkan välvdes. Det finns vissa fragment bevarade av kalkmålningar från medeltiden. Kyrkogården inhägnas av häckar och murverk. Inventarier Predikstolen gjordes runt år 1600. Under 1870-talet målades den om till en brun färg, men avlutades på 1950-talet och återställdes till de tidigare färgerna. Orgel 1917 byggde A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en orgel med 6 stämmor. 1954 byggde Wilhelm Hemmersam, Köpenhamn en orgel med 8 stämmor. Manualer är mekanisk och pedal är pneumatisk på orgeln. 1991 flyttades orgeln till Elimkyrkan i Latorp. Den nuvarande orgeln kom till kyrkan 1991. Källor Revinges historia (PDF-dokument) Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Wikimedia Commons har media som rör Revinge kyrka.