NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ljusterö kyrka

Ljusterö kyrka är en kyrkobyggnad på Ljusterö. Den tillhör sedan 1998 Ljusterö-Kulla församling i Stockholms stift. Den vitmålade åttkantiga träkyrkan ligger vid Mellansjö intill Kyrksjön mitt på Ljusterö, cirka tre kilometer från färjeläget. Åt öster, direkt i anslutning till kyrkan, ligger en gulmålad prästgård som uppfördes 1870. På andra sidan landsvägen ligger en kyrkskola. Kyrkan med kyrkogård omges av en kallmurad bogårdsmur från 1750-talet. Södra Ljusterö församling använde även kyrkan. Kyrkobyggnaden Kyrkan byggdes under åren 1751–1755 som ersättning för det ursprungliga kapell som uppfördes på 1500-talet och som hade en fristående klockstapel. Kapell, klockstapel och prästgård finns angivna på kartor från 1726 och 1733 upprättade av Johan Nessner. Kyrkan fick sitt nuvarande utseende vid en större ombyggnad 1894 med Hjalmar Kumlien (1837–1897) som arkitekt, då också kyrktornet tillkom som ersatte den tidigare fristående klockstapeln. I sin nuvarande form har kyrkan en åttkantig planform med tresidigt avslutat kor i öster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia och vid kyrkans västra sida finns ett vapenhus. Ovanför vapenhuset finns ett kyrktorn med lanternin och tornspira krönt med ett kors. Kyrkan har en stomme av liggtimmer och vilar på en sockel av sprängd gråsten. Inventarier Dopfunten av snidat trä är levererad 1927 av Libraria. Nuvarande orgel med elva stämmor är byggd 1928 av Åkerman & Lund Orgelbyggeri. Tillhörande orgelfasad är byggd 1847 efter ritningar av arkitekt Carl-Gustaf Blom-Carlsson. Predikstolen tillkom vid renoveringen 1894. Ett votivskepp, som är en modell av en så kallad piggskuta, är skänkt till kyrkan 1954. Orgel 1848 byggde Johan Blomqvist och Anders Vilhelm Lindgren, Stockholm en orgel med 7 stämmor. År 1898 byggdes orgeln om och fasaden delades i två orgelhus. Den nuvarande orgeln byggdes 1927 av Åkerman & Lund från Sundbybergs stad och är en pneumatisk orgel. År 1970 renoverades och omdisponerades orgeln av Dag Edholm. Fasaden är från 1848 års orgel. Referenser Källor Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Vennberg, Erik; Bohrn, Erik (1950). Kyrkor i Åkers skeppslag : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor, 0284-1894 ; 64 Uppland ; 1:4. Stockholm: Generalstabens litografiska anstalt. sid. 672-690. Libris 19512806. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6909 Externa länkar Svenska kyrkan: Ljusterö kyrka Ljusterö kyrka, Stockholm 2008, © Stockholms stift, Text: Lisa Sundström, Foto: Mattias Ek Bebyggelseregistrets byggnadspresentation - Ljusterö kyrka (Not: RAÄ anger fel arkitekt). Wikimedia Commons har media som rör Ljusterö kyrka.
Locketorps kyrka

Locketorps kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2002 tillhör Värings församling (tidigare Locketorps församling) i Skara stift. Den ligger i Nymanstorp i norra delen av Skövde kommun. Historia En tidigare kyrka på platsen var uppförd på 1100-talet men brann ned 8 juli 1896 tillsammans med bondgården på hemmanet Stommen. Den hade på västra gaveln ett lågt ridande trätorn med låg spira, som troligen hade uppförts på 1700-talet. Tidigare fanns en klockstapel. Elden hade börjat vid gården och gnistor hade via vinden antänt taket till sakristian som sedan spred sig till tornet. Klockorna smälte ner men man lyckades rädda den mindre orgeln, kyrkans arkiv och ljuskronorna. En gravkammare, ca. 200 år gammal, upptäcktes under den gamla kyrkan innehållande systrarna Karin och Anna Bonde (Karin till Locketorp, (1622-1696) och Anna till Ulvängen, (1632-1711)), upptogs och Kungliga m:t förordnade att densamma skulle bevaras under golvet i den nya kyrkan. Innan en vecka efter branden hade gravkammaren uppbrutits och förövarna hade rotat runt bland kvarlevorna, säkert efter värdesaker. Kyrkobyggnaden Nuvarande kyrka uppfördes 1898 på den brunna kyrkans plats, efter ritningar av Skövdearkitekten Frans Wahlström. Att en ny kyrka skulle uppföras skulle varit redan bestämt innan den gamla kyrkan brann ner, stod i en notis som delades runt bland tidningarna. En annan mer utförlig notis talade om att den gamla kyrkan varit bestämd att ombyggas för att skapa mer plats, en diskussion som pågått länge i församlingen, men att nu branden av en ren händelse möjliggjort tanken på en ny större kyrka. Byggnaden består av ett långhus med flersidigt smalare kor i öster och kyrktorn i väster. I norr finns en flersidig sakristia. Den ursprungliga interiören är bevarad med synliga takstolar och enhetlig inredning i mörkt trä. Ett korfönster med glasmålning av Bo Beskow tillkom 1957. På kyrkogården är Skararektorn Sven Hof begravd. Inventarier En femsidig predikstol med trappa är tillverkad 1898. Dopfunten från av brunådrat trä är från 1898. Funten har en sexkantig cuppa som täcks av ett mindre sexkantigt lock. Orgel Efter branden blev år 1906 en orgel byggd av Carl Axel Härngren. Änkan efter f.d. nämndeman Joh. Pettersson i Nygården, Väring socken, Gustafva Pettersson f. Dahlgren, donerade 3000 kr till den i maj 1904. Den ersattes emellertid 1973 av ett nytt mekaniskt verk med ljudande fasad tillverkat av Smedmans Orgelbyggeri. Orgeln har femton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Exteriörbilder Interiörbilder Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 104. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 201. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Vidare läsning Carlsson, Matts (2004). Locketorps kyrkor och församling genom århundraden. Övra Källsäter: M Carlsson. Libris 9700560. ISBN 91-631-5427-7 Externa länkar Norra Billings pastorat Wikimedia Commons har media som rör Locketorps kyrka.
Lockne kyrka

Lockne kyrka är en kyrkobyggnad i Östersunds kommun. Den är församlingskyrka i Lockne församling, Härnösands stift. Kyrkobyggnaden En tidigare kyrka på platsen uppfördes troligen under tidig medeltid. Nuvarande kyrka uppfördes åren 1791-1793 efter ritningar av Simon Geting och invigdes i januari 1797. Byggnaden har en stomme av sten och består av långhus med rakt avslutat kor i öster samt kyrktorn i väster med ingång. Öster om koret finns en vidbyggd sakristia. Ytterväggarna är spritputsade i vitt med slätputsade omfattningar. Yttertaken är belagda med skiffer och torntaket är belagt med svartmålad kopparplåt. Ursprungligen var taken täckta med spån. En restaurering genomfördes 1881 under ledning av Johannes Edler, då takvalvet försågs med målade gördelbågar. Åren 1912-1913 genomfördes en restaurering efter förslag av arkitekt Sigurd Curman. 1935 genomfördes ännu en restaurering efter ritningar av arkitekt Erik Fant då valvens målade gördelbågar från 1881 togs bort. Framför västra ingången finns en stiglucka i nyklassisk stil som är byggd 1842 av Anders Bertilsson i Haga. Inventarier Predikstolen är sannolikt skuren av Johan Edler d.ä. åren 1793-1795. Predikstolen är förgylld med snidat draperi. Altaruppsatsen påbörjades 1797 av Johan Edler d.ä. och färdigställdes av sonen Jonas Edler. 1881 förändrades altaruppsatsen av Johannes Edler, som även målade altartavlan. En dopängel är snidad 1796 av Johan Edler d.ä. Orgel 1884 byggdes en orgel med 12 stämmor fördelade på två manualer (7+3), och särskild pedal (2) samt 5 koppel av E. A. Setterquist & Son, Örebro. Den innehöll även crescendomekanism och regulatorer. Fasaden är ritad av arkitekt Helgo Zettervall. Orgelverket blev avsynad lördagen 13 september 1884 av folkskoleinspektör Jonas Kjellin (1836-1917), Östersund, och organisten Nils Wiklund, Ortviken, som ersatte musikdirektören Anders Fredrik Blomström, ledare för militärmusikkåren i Östersund, som avsagt sig tjänsten. Orgeln invigdes samma dag av prosten Pehr Olof Frändén i Brunflo. 1936 blev orgeln omdisponerad och utbyggd till 13 stämmor av samma firma. Nuvarande orgelverk är byggt 1966-1967. Orgelfasaden tillhör den tidigare orgeln från 1884. Källor Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 637. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lockne kyrka.
Locknevi kyrka

Locknevi kyrka är en kyrkobyggnad i Locknevi i Vimmerby kommun, i Småland. Vid kyrkan finns en kyrkogård och församlingshem. Historik Locknevi var ett religiöst centrum li förkristen tid. Namnet Locknevi är en modernisering av Lödhkonuwj som betyder Frejas heliga plats. Nordost om kyrkan ligger ett stort gravfält som användes under brons- och järnåldern. Intill kyrkan finns också Skansberget med lämningar av en fornborg från järnåldern. Den första kyrkan uppfördes troligen under 1100-talet. Flera olika träkyrkor kan ersatt varandra i Locknevi. Församlingen tog beslut att bygga en ny träkyrka 1732 då den befintliga var för liten och att den nya kyrkan måste rymma minst 1000 personer. Denna sista träkyrka stod färdig 1745. 1886 bestämdes vid en extra kyrkostämma 31 januari att låta höja taket på vapenhuset och kyrkan tillräckligt för att en beställd orgel skulle få plats där. Även att dörrarna på kyrkan skulle förändras så de gick utåt istället för inåt ii händelse av brand. Kyrkan revs ca. 1900 inför bygget av den nuvarande stenkyrkan menmaterialet sparades. Den såldes 1902 till Frödinge som därav byggde ett fattighus. Denna byggnad användes senare som ålderdomshem och förskola. Byggnaden är idag ett privatägt hyreshus täckt med plåtfasad. Den nuvarande kyrkan i Locknevi uppfördes av granit åren 1900–1903 och är försedd med ett torn i väster. Förberedelserna för bygget påbörjades redan under 1860-talet. Ritningarna togs fram 1872 av arkitekten P. U. Stenhammar. Efter Stenhammars död vidarearbetades ritningarna av arkitekten och statsrådet Hugo Hammarskjöld från Tuna gård. Kyrkan byggdes av Lockneviborna själva i murverk av lokalt huggna granitkvadrar. Från den tidigare kyrkan överfördes flera äldre inventarier t.ex. Orgeln, predikstolen från 1660 och dopfunten från 1180. Inventarier Från den medeltida träkyrkan finns bevarat: En dopfunt tillverkad av den gotländska mästaren Sighraf på 1180-talet. Predikstol och altaruppsats. Ett krucifix och delar av ett rökelsekar. Två gravstenar från 1300-talet. Orglar Orgelreparationer har noterats 1663, 1704, 1723 och 1733. 1777 byggde Pehr Schiörlin, Linköping, en orgel. 1885 byggde E. A. Setterquist & Son, Örebro, en mekanisk orgel med 8 stämmor och en manual. Den blev först inte uppsatt i tidigare träkyrkan förrän 1886 då taket i kyrkan för dens plats hade höjts. Orgeln kostade ca. 5000 kr. Orgeln blev invigd Pingstdagen 13 juni 1886 av kontraktsprost Magnus Nennes i Västervik. Orgelverket blev sedan flyttat till den nya kyrkan 1903. 1962 blev där en omdisposition av orgeln. Orgelns ryggpostiv och pedal byggdes ut 1973 av Nils-Olof Berg, Nye. Galleri Källor Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Locknevi kyrka. Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Fornvännen: 1971 s. 275 Medeltidens bildvärld, Historiska museet
Lofta kyrka

Lofta kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Lofta församling i Linköpings stift. Kyrkan ligger i Lofta socken i Västerviks kommun. Kyrkobyggnaden Tidigare kyrka på platsen uppfördes på medeltiden. Kyrkan bestod av ett långhus med ett smalare rakt avslutat kor i öster och torn i väster. Korsarmar åt norr och söder tillkom senare. Nuvarande kyrka uppfördes 1835-1837 efter ritningar av arkitekt Per Axel Nyström och invigdes 1837. 1889 byggdes kyrktornet på med en ny åttakantig lanternin som placerades ovanpå befintlig lanternin. 1896 försågs den undre lanterninen med tornur. Kyrkan har en stomme av gråsten och består av ett stort långhus med inbyggd korabsid i öster. I väster finns ett kyrktorn som är indraget i långhuset. Inventarier Dopfunten av kalksten är tillverkad i Gotland på 1400-talet. Ännu en dopfunt av mässing är tillverkad på 1600-talet. Ett triumfkrucifix är från 1400-talet. Nattvardskärl och paten är från 1300-talet. Predikstolen, målad i vitt och guld, är samtida med nuvarande kyrka. En äldre predikstol är skänkt till kyrkan 1634. Orgel Orgeln är tillverkad 1856 av Marcussen & Søn. Den omändrades 1937. Orgeln är mekanisk. Disposition Orgeln renoverad 1992 av Marcussen & Søn. Diskografi Orgeln i Lofta kyrka : Michael Waldenby spelar verk av Buxtehude, Bach, Krebs, Widor & Waldenby. CD. LOFTACD 1. 1997. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 118. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Påvel Nicklasson Byggnadsarkeologi på 1820-talet: Exemplet Lofta kyrka i Småland Fornvännen 2010(105):3, s. 209-227, ill Ingår i: samla.raa.se http://kulturarvsdata.se/raa/dokumentation/980e8f1e-c8fe-4432-8696-b3dde0c3150c Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Lofta Hembygdsförening Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Wikimedia Commons har media som rör Lofta kyrka.
Logården

Logården är en trädgård vid Stockholms slott, belägen mot Skeppsbron och Saltsjön mellan slottets sydöstra och nordöstra flyglar. En förklaring till namnet kan vara att man höll vilda djur i gården, vargar, lodjur, rävar och även lejon. Även det gamla slottet Tre Kronor hade en liknande "gård" men där hette den Lejongården eller Leopardgården. Enligt en annan tolkning härrör namnet från den ”lodgården” som låg utanför nordöstra delen av Slottet Tre kronor. I bottenvåningen innanför hade artilleriet sina förråd och verkstäder. Kanonkulorna, som kallades ”lod”, lagrades i lodgården. Senare förvanskades namnet till ”Logården”. År 1798 anlades den "Kungl. Slottsträdgården" som var en engelsk park i miniatyr efter Fredrik Magnus Pipers ritningar. Under åren 1922 till 1930 byggdes Logården om, från dåtidens parkanläggning till dagens mera öppna yta med vattenspeglar på vardera sidan om gången från östra valvet ut till Skeppsbron. Axel Magnus Fahlcrantz utformade Logårdsmuren, även kallad Logårdsbarriären, och järnstaketet vid Logården, vilka uppfördes 1820–1822. Barriären med sina balusterdockor är tillverkade av Stockholmsgranit. I Logården finns två amforor i marmor, som Gustav III importerade från Italien för utplacering i Hagaparken i Solna kommun. Höjden på dem är 1,70 meter (exklusive granitsockeln) och den största diametern är cirka 0,75 meter. Av de ursprungligen fyra importerade amforor finns två kvar i Hagaparken (se Hagaparkens urnor). Nedanför Logården ligger slottets brygga vid Skeppsbron och båtburna gäster kan tas emot uppför Logårdstrappan in till slottet. Bilder Referenser Noter Källor Landell, Nils-Erik (2010). Gustaf III och det ofullbordade slottet. Stockholm: Carlsson bokförlag. Libris 11704405. ISBN 978-91-7331-311-7 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Logården. Stockholmskällan har media som rör Logården
Lommaren

Lommaren är en långsmal sjö vid Norrtälje i Uppland som ingår i Norrtäljeåns huvudavrinningsområde. Lommaren var tidigare en del av Norrtäljeviken, men ombildades till insjö omkring år 800. Sjön ingick som en del i den viktiga kommunikations- och fraktleden mellan Upplands inland och Östersjön. Sjön är 6,2 meter djup, har en yta på 2,17 kvadratkilometer och befinner sig 4,1 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Norrtäljeån (Ålderskärrån). Vid provfiske har bland annat abborre, björkna, braxen och gers fångats i sjön. Lommaren sträcker sig i väster från Sundsta till Norrtälje i öster och är cirka 7 km lång. Norrtäljeån rinner från Lommaren. Tillrinning sker bland annat från Husbyån, Norrtälje kommun i väster, via Lommarsundet från Kyrksjön i söder och från Malstasjön i norr. Badplats finns i Vigelsjö i Norrtälje. Delavrinningsområde Lommaren ingår i delavrinningsområde (662988-166126) som SMHI kallar för Utloppet av Lommaren. Medelhöjden är 19 meter över havet och ytan är 17,96 kvadratkilometer. Räknas de 28 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 348,97 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Norrtäljeån (Ålderskärrån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (48 procent), öppen mark (11 procent) och jordbruk (26 procent). Avrinningsområdet har 2,06 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 11,4 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 0,37 kvadratkilometer eller 2 procent av avrinningsområdet. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Björkna Braxen Gärs Gädda Gös Löja Mört Sutare Ruda Se även Lista över insjöar i Norrtälje kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Lommaren på VISS
Lommaryds kyrka

Lommaryds kyrka en kyrkobyggnad som tillhör Lommaryds församling i Linköpings stift. Kyrkan ligger i Lommaryd i Aneby kommun. Kyrkobyggnaden Föregående kyrka på platsen var en korskyrka som uppfördes på medeltiden och som hade ett torn på korsmitten. 1755 revs klockstapeln och kyrkans torn byggdes på. 1890 revs kyrkan. Nuvarande kyrka uppfördes 1890-1894 efter ritningar av arkitekt Ludwig Peterson. Kyrkobyggnaden med underliggande sockel är byggd av röd granit och består av ett enskeppigt långhus med rundat kor i öster och torn i väster. Korsarmar sträcker sig ut åt norr och söder. Sakristian är inrymd i södra korsarmen. Norra korsarmen är sedan 1991 inredd till lillkyrka och skiljs av från övriga kyrkorummet av en glasvägg. Kyrkorummets väggar och kryssvalv är putsade och vitkalkade. Inventarier Predikstolen är snidad 1734 och fanns i gamla kyrkan. Dopfunten är från 1200-talets början. Cuppans sidor har uthuggna figurer i relief. Ett triumfkrucifix är från 1300-talet. I koret finns ett altarbord av tegel med en stenskiva från medeltidskyrkan. En paten är från 1679. En vinkanna är från 1711. En oblatask är från 1667. Mosaik på främre korväggen av Pär Andersson från 1954. Bildgalleri Orgel 1698 renoveras orgelverket av Lars Betulander. 1702 renoveras orgelverket av Johan Åhrman. 1674 får orgelbyggaren Nils i Säby 8 daler kopparmynt. Innan 1773: Gammalt orgelverk med 9 stämmor. Skänkt av Sew. Ribbing. En orgel med 7 stämmor byggs innan 1894. Orgeln med 16 stämmor är byggd 1894 av Åkerman & Lund Orgelbyggeri. Det är en mekanisk orgel med roosweltlådor och tonomfånget är 54/27. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 132. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Rapport från Jönköpings läns museum Wikimedia Commons har media som rör Lommaryds kyrka. Fotnoter
Lommelands kyrka

Lommelands kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2002 tillhör Idefjordens församling (tidigare Lommelands församling) i Göteborgs stift. Kyrkan är den nordligaste i Bohuslän strax intill den norska gränsen i Strömstads kommun. Kyrkobyggnaden Tidigare kyrka i Lommeland uppfördes på medeltiden och revs 1866. Fram till 1932 fick Näsinge kyrka fungera som församlingskyrka. Byggnaden är vitputsad på en stomme av granit med ett tegelbelagt sadeltak. Den och består av rektangulärt långhus med tresidigt kor i öster och torn i väster. Tornet är kort och massivt, byggt av trä med ståpende väggpanel och pyramidformigt plåttak. Norr om koret finns en sakristia. Taket är välvt med en tredelad valmning över koret. Kyrkan uppfördes 1928-1932 efter ritningar av arkitekt Gustaf Ljungman och dess utformning var resultatet av ett samarbete mellan honom och målaren Carl Otto Svensson och konservatorn Thorbjörn Engblad. Man har här tillämpat den historiserande stil som var vanlig vid renoveringar av 1600- och 1700-talskyrkor. Kyrkorummet är barockinspirerat och skapat med utgångspunkt i den bevarade predikstolen (1652) och altaruppsatsen (1665). Interiören är typisk för sin samtid och 1920-talets färgsättning och dekorativa måleri är mycket väl bibehållet. Fasta bänkkvarter på trägolv. Inventarier Dopfunt av täljsten från 1200-talet i två delar. Höjd: 80 cm. Cuppan är cylindrisk med tre band. Foten har en fotskiva och skaft utan dekor. Uttömningshål saknas. Funten tillhör en serie från den norska så kallade Østfold-Markerna-skolan. Vid norra sidan en predikstolen med sexsidig korg från Näsinge gamla kyrka tillverkad 1652 och ommålad på 1700-talet med evangelisterna som motiv. Altartavla från senare hälften av 1600-talet. En tavla från mitten av 1700-talet. I tornet hänger två kyrkklockor. Lillklockan är gjuten 1695 i Amsterdam medan storklockan är gjuten 1937 hos Bergholtz klockgjuteri i Stockholm. Orgeln är tillverkad av Lindegren Orgelbyggeri AB. Orgeln är placerad i tornets läktarvåning, utanför kyrkorummet. Skärmväggen mellan tornrum och kyrkorum fungerar som orgelfasad. Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 172. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Wikimedia Commons har media som rör Lommelands kyrka.
Longs kyrka

Longs kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2018 tillhör Varabygdens församling (2002—2018 Levene församling och tidigare Longs församling) i Skara stift. Den ligger i kyrkbyn Long i Vara kommun. Historia Tidigare träkyrka var av okänd ålder och möjligen uppförd på medeltiden. Kyrkan hade en sakristia i norr och ett vapenhus i väster med samma bredd som kyrkan i övrigt. 1743 ersattes det ursprungliga koret av trä med ett större i sten. Därefter blev koret 6 meter långt och långhuset 13 meter långt och 7 meter brett. Tornets höjd var 3,6 meter. Vid 1800-talets slut fanns en tillbyggnad i väster lika bred som långhuset och en sakristia av trä på norra sidan. Utvändigt hade byggnaden vitmålad panel och taken var tegeltäckta. Nordost om kyrkan fanns en klockstapel med två klockor. Bilder av den gamla kyrkan Kyrkobyggnaden Nuvarande kyrka i nygotik uppfördes 1897 efter ritningar av arkitekt F. A. Wahlström. Byggnaden har en stomme av sten och vilar på en sockel av huggen granit. Den består av ett långhus med ett smalare, femsidigt kor i öster och ett torn i väster. 1947 genomfördes en större renovering efter program av arkitekt Axel Forssén. Elvärme installerades och ersatte tidigare kaminer och skorstenar. Belysningen elektrifierades. Kyrkorummets långhusdel fick nytt golv. Läktaren vidgades något och under denna byggdes samlingsrum och förråd. 1961 lades torntaket om. År 1996 genomfördes en större restaurering under ledning av byggmästare Tage Brolin. Ytterväggarna belades med ny puts och målades med kalkfärg. Inventarier Dopfunten är från början av 1200-talet. Predikstolen är från början av 1700-talet. En orgel av Nordfors & Co installerades 1912. Nuvarande orgel från Smedmans Orgelbyggeri installerades 1976. Referenser Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Longs kyrka.
Teatro de Lorensberg

El Teatro de Lorensberg (en sueco: Lorensbergsteatern) es un teatro de la ciudad de Gotemburgo, localizado en el barrio de Lorensberg, en la proximidad de la Götaplatsen.​​ Fue fundado por Sophus Petersen y fue inaugurado el 27 de octubre de 1916, mucho antes de la inauguración del Teatro Municipal de Gotemburgo (Göteborgs Stadsteater). Desde 1987, es gestionado por la sociedad anónima Kulturtuben, que patrocina presentaciones propias y alquila igualmente el local para otras realizaciones.​​ Referencias Enlaces externos Lorensbergsteatern