NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Stavsbjärs naturreservat

Stavsbjär är ett naturreservat i Breareds socken i Halmstads kommun i Halland. Reservatet bildades 1995 och omfattar 4,7 hektar. Det är beläget några kilometer norr om Simlångsdalen och består av en bergshöjd bevuxen med gammal bokskog. Här finns döda och döende träd i form av högstubbar. Många sällsynta mossor och lavar har påträffats bland annat lunglav, bokvårtlav och olivklotterlav. Inom området häckar bivråk. Således finns här ett rikt växt- och djurliv med många ovanliga arter. Från reservatet har man utsikt över Fylleåns dalgång och reservatet Svarta klippan. Källor Stavsbjär, Länsstyrelsen i Hallands län
Pärmsjöskogen

Pärmsjöskogens naturreservat ligger strax söder om Pärmsjön, mellan Sollefteå och Örnsköldsvik, i Örnsköldsviks kommun. Det är en gammal naturskog som avsattes redan 1958, med drygt 3 hektar. 2017 utvidgades reservatet till 279 hektar, varvid det bytte namn från Stenbitstjärnens naturreservat till Pärmsjöskogens naturreservat. Referenser Noter
Steneryds lövängar

Steneryds lövängar är ett naturreservat i Torhamns socken i Karlskrona kommun i Blekinge län. Området är skyddat sedan 1964 och omfattar 7 hektar. Det är beläget söder om Jämjö. Steneryds lövängar består främst av slåtterängar och betesmarker genomkorsade av stengärsgårdar. Området sköts med gamla metoder genom fagning, slåtter och hamling, och karaktäriseras av de hamlade askarna, lindarna och almarna. Bland ängens blommor märks blåsippor, vitsippor, skogsbingel, buskstjärnblomma, Sankt Pers nycklar, gullviva, höskallra samt Adam och Eva. De äldre träden i området är boträd åt starar, skogsduvor och kattugglor. Naturreservatet ingår i EU:s ekologiska nätverk, Natura 2000. Källor Se Sverige. Vägvisare till 650 smultronställen från Ales stenar till Överkalix, Lars Magnusson. 2002 Naturreservatet Steneryds lövängar
Stensvattsberget

Stensvattsberget är ett naturreservat i Bjurholms kommun som ligger öster om sjön Stensvattnet. Det utgörs av ett bergsmassiv med mellanliggande myrmarker. Flera rödlistade arter finns i reservatet: dvärgbägarlav, lunglav och nattviol. Reservatet består till stor del av naturskog. Området ligger nästan helt ovanför högsta kustlinjen. Den ligger vid ungefär 265 meter över havet. Efter istiden låg reservatet då på stranden av en ö. Referenser
Stiby backe

Stiby backe är ett naturreservat och Natura 2000-område på Listerlandet i Sölvesborgs kommun, Blekinge. Stiby backe består av ett 70 meter högt restberg. Kring bergets kärna av granit har under istiden avsatts en 4 kilometer lång drumlin. Naturen består av buskrika betesmarker, torrmängar och på östra sidan ekskogar samt Sveriges största bestånd av avenbok. I lövskogen återfinner man blomsterarter som gulsippor, underviol, nunneört, sårläka, desmeknopp och Sankt Pers nycklar. På Torrängarna återfinns johannesört, åkervädd, backtimjan, monke, solvända och backsippa. Bland områdets fågelarter märks särskilt näktergalen, men även stenknäcken häckar här, och höksångaren kan återfinnas här. Källor Se Sverige. Vägvisare till 650 smultronställen från Ales stenar till Överkalix, Lars Magnusson. 2002 Länsstyrelsen, naturreservat Stiby backe
Stigbergsparken

Stigbergsparken ligger vid norra sidan om Folkungagatan på Södermalm i Stockholm. Parken fick sitt nuvarande namn 1919. I trakten går Stigbergsparken även under namnet Folkungaparken. Historik Parken har sitt namn efter Stigberget, som utbreder sig norr om parken och var en gång en av Stockholms avrättningsplatser. Kring sekelskiftet 1900 revs här några äldre trähus och parken anlades. Då planterades ett hundratal träd, av vilka finns flera kvar än idag. På 1930-talet tillkom murar, trappor och en lekplats. Från parken leder Ersta trappor upp till Lilla Erstagatan och längre västerut går Frans Schartaus trappor från parken till Frans Schartaus Handelsinstitut och Stigbergsgatan. Nedanför Ersta trappor, i parkens östra del, står skulpturen ”Soluppgång” av Ture Johansson. Tunnelbanestation Den planerade stationen Sofia som förväntas öppna år 2030[källa behövs] blir Stockholms djupaste tunnelbanestation, belägen cirka 100 meter under markytan. Den började planeras 2012 och ska ha uppgång i just Stigbergsparken. Källor Informationstavla på platsen Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986). Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad (återtryck av del av 1:a upplagan). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget. Libris 7269073. ISBN 91-38-90777-1 , s. 232 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stigbergsparken.
Stipakullen Vartofta-Åsaka

Stipakullen Vartofta-Åsaka är ett naturreservat i Falköpings kommun i Västergötland. Området avsattes som naturminne 1934 och som naturreservat 2011. Det är 0,6 hektar stort och består av ett system av grusåsar och torrängar. Åsarna sträcker sig från Vartofta-Åsaka kyrkby i riktning mot Ätrans gamla fåra. På Stipakullen växer fjädergräs, drakblomma, smalbladig lungört och praktbrunört. Där syns fjärilar som luktgräsfjäril, kamgräsfjäril, och slåttergräsfjäril. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor
Stockholm-Gärdets helikopterflygplats

Stockholm-Gärdets helikopterflygplats eller Stockholm-Gärdet Heliport (IATA: -, ICAO: ESHT) är en militär helikopterflygplats vid Filmhuset och byggnadskomplexet Tre Vapen, som är säte för Försvarets materielverk (FMV), på Gärdet i Stockholm utan särskild infrastruktur. Verksamhet Helikopterflygplatsen används av Högkvarteret vid Försvarsmakten och FMV. Referenser Externa länkar Youtube-klipp från flygplatsen
Stora Björntjärnen (Järna socken, Dalarna)

Stora Björntjärnen är en sjö i Vansbro kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0927 kvadratkilometer och ligger 357,3 meter över havet. Delavrinningsområde Stora Björntjärnen ingår i det delavrinningsområde (672264-141275) som SMHI kallar för Utloppet av Stora Säxen. Medelhöjden är 298 meter över havet och ytan är 27,15 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 44,29 kvadratkilometer. Säxån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 330 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (63 procent) och sankmarker (14 procent). Avrinningsområdet har 5,05 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 18,6 procent. Se även Lista över insjöar i Vansbro kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Stora Björntjärnen på VISS
Stora Boda (naturreservat)

Stora Boda är sedan 2013 ett naturreservat i norra delen av Kristbergs socken, Motala kommun, Östergötlands län. Belägenhet Stora Boda naturreservat ägs av Sveaskog AB och förvaltas av Länsstyrelsen Östergötland. Området är beläget på Karlsby kronopark 10 km norr om Kristbergs kyrka i Motala kommun. Vandringsstigar finns till närbelägna Bromossens naturreservat och vidare till Fågelmossen samt till Hästtumla Tallskog. Värdefull barrnaturskog Den drygt 63 hektar stora reservatet ingår i ett kluster av värdefulla skogsområden som kännetecknas av häll- och myrmosaiker med mestadels mager barrnaturskog mark. Det finns även ett höjdparti och inslag av näringsrikare mark. Området rymmer senvuxna granar, gamla tallar och multnande ved av framförallt tall. Stora Boda gammelskog består av gles hällmarksskog med insprängda björkrika tallmossar samt några produktivare barrblandskogar av blåbärstyp. Inslag av riktigt gamla, ofta senvuxna, tallar och granar är relativt stort och i delar av området förekommer rikligt med död ved i form av torrgranar, granlågor och spridda gamla tallågor. Skogens ålder varierar starkt med träd upp till ca 200 års ålder. På gammelgranar växer grynig blåslav och tallticka. I området finns skalbaggar som den rödlistade raggbocken och skrovlig flatbagge. Bland fåglarna märks tjäder, orre och nattskärra. Kolbottnar och kolarkoja I områdets södra del finns resterna av en spismur från en kolarkoja intill en kolbotten och strax intill parkeringen finns en kolbotten. Referenser Stora Boda naturreservat Länsstyrelsen Östergötland
Stora Drängabjärs naturreservat

Stora Drängabjär är ett naturreservat i Dagsås socken i Varbergs kommun i Halland. Det ligger vid Skärsjöns södra strand. Reservatet är en del av det större området Åkulla bokskogar som ligger ett par mil öster om staden Varberg. Här finns bokskog i bergbranter med utsikt över Skärsjön. Området är 53 hektar stort och skyddat sedan 2006. Skogen är delvis orörd med förekomst av högstubbar och lågor. Klibbalskog finns utmed sjön. Man har funnit 13 rödlistade arter i området som till exempel örlav, liten ädellav, bokfjädermossa och stor bandmossa. I området finns även jättesvampmalen. Källor Stora Drängabjär, Länsstyrelsen i Hallands län
Stora Enbärsmyrtjärnen

Stora Enbärsmyrtjärnen är en sjö i Vansbro kommun i Dalarna och ingår i Norrströms huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Vansbro kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Stora Fjället

Stora Fjället är ett naturreservat i Karlsborgs kommun i Västra Götalands län. Området är skyddat sedan 2013 och omfattar 207 hektar. Det utgörs av ett stort skogsområde, 9 kilometer norr om Karlsborg, strax väster om Granvik i Tivedens utkanter. Reservatet präglas av gammal hällmarkstallskog med insprängda mossar och bäckar. Topografin är starkt kuperad med högsta punkt på själva Stora Fjällets topp ca 215 m ö.h. Fyra mindre sjöar finns i området. Den kuperade terrängen ger många storslagna vyer med bl.a. utsikt i öster över Vätterns vatten. Inom området har man funnit brandlöpare, blå praktbagge och tretåig hackspett. Hotade och rödlistade arter som vedtrappmossa, blåsäcksmossa, samt stubbtrådsmossa växer i området. Vandringsleden Granviksleden går genom den östra delen av naturreservatet. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Stora Fjället
Stora Hults fälad

Stora Hults fälad är ett naturreservat i Förslövs socken i Båstads kommun i Skåne. Reservatet är beläget nära havet norr om Vejbystrand, i byn Stora Hult. Alldeles intill ligger naturreservatet Stora Hults strand. Området är 4,8 hektar stort och bildades som naturminne 1959 och blev naturreservat 1991. Flora och fauna Fäladen är en rest av en betesmark som tillhört byn Stora Hult. Marken i reservatet är sandig och består till stor del av gräsmark. Här finns även äldre sanddyner. Där växer fårsvingel, sandstarr, vårtåtel, gulmåra, gråfibbla, liten blåklocka, gul fetknopp, ängsviol, jordtistel, trift och backtimjan. I väster är marken mer fuktig och där växer stagg, knägräs, hirsstarr, darrgräs, ängsvädd och jungfrulin. Källor Stora Hults fälad, Länsstyrelsen i Skåne län
Stora Håven

Stora Håven är en sjö i Vansbro kommun i Dalarna och ingår i Norrströms huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,589 kvadratkilometer och ligger 276,1 meter över havet. Vid provfiske har abborre, gädda, löja och mört fångats i sjön. Delavrinningsområde Stora Håven ingår i det delavrinningsområde (668738-143395) som SMHI kallar för Utloppet av Lilla Lövsjön. Medelhöjden är 304 meter över havet och ytan är 42,98 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 63,95 kvadratkilometer. Gänsån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 307 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (71 procent) och sankmarker (11 procent). Avrinningsområdet har 3,34 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 7,7 procent. Se även Lista över insjöar i Vansbro kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Stora Håven på VISS
Stora Häggeloken

Stora Häggeloken är en sjö i Falu kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Falu kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Stora Järnkarltjärnen

Stora Järnkarltjärnen är en sjö i Vansbro kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Vansbro kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Stora Salens naturreservat

Stora Salen är ett naturreservat inom Kinnekulle naturvårdsområde i Götene kommun i Västergötland. Området är skyddat sedan 2007 och omfattar 29 hektar. Det består av slåtteräng, lövskog och gammal barrskog. Stora Salen ligger söder och väster om Högkullen på Kinnekulle, bergets högsta punkt 306 meter över havet. Reservatet består av två delområden. Slåtterängen på detta naturreservat har en artrik flora med nattviol, brudbröd och fältgentiana. Ängen slås och räfsas årligen på sensommaren. Härifrån har man utsikt över Vänerns skärgård. I de västra delarna av reservatet växer lövskog med askar, almar och många gamla ekar och oxlar. Den östra delen är en brant och oländig sluttning med stora stenblock och gammal barrskog. Genom området och kring Högkullen går Kinnekulle vandringsled. Stora Salens naturreservat ingår i EU:s nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, Stora Salens naturreservat
Stora Suren

Stora Suren är en sjö i Gagnefs kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,156 kvadratkilometer och ligger 255,1 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Surensån. Delavrinningsområde Stora Suren ingår i det delavrinningsområde (672225-146460) som SMHI kallar för Namn saknas. Medelhöjden är 280 meter över havet och ytan är 10,34 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Surensån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 242 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (89 procent). Avrinningsområdet har 0,16 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,5 procent. Se även Lista över insjöar i Gagnefs kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Stora Suren på VISS
Stora teatern, Norrköping

Stora teatern i Norrköping är en teaterbyggnad uppförd i jugendstil och är jämte Stora teatern i Linköping den större av Östgötateaterns två teaterhus. Teatern uppfördes 1908 och ersatte Eklundska teatern från 1850, som revs 1903. Byggnaden ritades av Axel Anderberg och de invändiga dekorationsarbetena utfördes av norrköpingsdekoratören Carl Stenberg. Invigning skedde den 29 februari 1908 vid vilken Hjalmar Selanders teatersällskap uppförde sitt paradnummer Bröllopet på Ulfåsa. Teatern användes av resande teatersällskap fram till 1947 då Norrköping-Linköping stadsteater bildades. Teatersalongen rymmer cirka 600 personer. Den består av parkett med fondloger och två rader. Ovanför scenen kan man läsa devisen Ridendo dicere verum – Att leende säga sanningen. På fasaden ovanför ingången återfinns devisen Förkunna seklers sorg – Förkunna seklers glädje, skrivet av Esaias Tegnér. Stora teatern är ett byggnadsminne sedan 1990. Teatern eldhärjades den 29 augusti 2019 i samband med ett blixtnedslag under natten. Branden begränsades till vindens repetitionslokaler och kostymförråd. Källor Att leende säga sanningen har varit mottot i 100 år Norrköpings Tidningars artikelserie Stolta stad 2008-03-15 (PDF) Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stora teatern, Norrköping. Östgötateatern
Stora Uttervik mangangruva

Stora Uttervik Mangangruva i Tuna bergslag i Nyköpings kommun är en av Sveriges största kända manganfyndigheter. Malmen är så kallad eulysitmalm och innehåller ungefär 8 procent mangan och 23 procent järn. Gruvan startades av Tunabergs Gruv AB. Brytningen påbörjades 1918 och bedrevs till 1937 då Tunabergs Gruv AB gick i likvidation. Malmen från gruvan fraktades med häst och vagn de cirka två kilometerna till Galtviken i Bråviken för att skeppas vidare till Oxelösunds järnverk. År 1925 anlades ett järnvägsspår där vagnarna av egen kraft kunde rulla ner till hamnen för att sedan dras tillbaka med hästar. År 1942 köpte Norrbottens Järnverk AB, NJA, gruvan för att få mangan till det nystartade järnverket i Luleå. Brytningen startade 1944 och pågick till 1953 då gruvan lades ner. Manganfyndigheten ägs idag av SSAB. Källor Tunabergs Bergslag
Stora Vallbergstjärnen

Stora Vallbergstjärnen är en sjö i Vansbro kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Vansbro kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Stora Ällagyl

Stora Ällagyl är en sjö i Ronneby kommun i Blekinge och ingår i Bräkneåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Ronneby kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Stordammen (Danmarks socken, Uppland)

Stordammen är en sjö som ligger i norra Lunsen nära Sävja i Uppsala kommun i Uppland och ingår i Norrströms huvudavrinningsområde. Den är avlång med en längd på ungefär 270 meter. Stordammen har givit namn åt den närbelägna skolan Stordammen (F-6) som sedan 2013 är sammanslagen med den närliggande Sävjaskolan som även har högstadieklasser. Se även Lista över insjöar i Uppsala kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Store Mosse naturreservat, Uddevalla kommun

Store Mosse är ett naturreservat i Forshälla socken i Uddevalla kommun i Bohuslän. Reservatet ligger söder om Uddevalla, 1,5 km sydost om Forshälla kyrka, strax norr om Häljerödsjön. Det är 26 hektar stort. Området är skyddat sedan 1973 och består av en myr. Myren är glest bevuxen med tall. I höljorna växer vitag, brunag och småsileshår. I övergången till fastmark växer myrlilja och flera starrarter. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000 och förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Store Mosse, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Stormyran på Ulvön

Naturreservatet Stormyran på Ulvön ligger på Norra Ulvön i Örnsköldsviks kommun. Reservatet omfattar 90 hektar och avsattes 2001. Området avsattes för att skydda en myrmosaik med höga botaniska värden och är av samma skäl antaget som Natura 2000-område av regeringen. Referenser om naturreservatet Länsstyrelsen Västernorrland
Stormyrsjön, Lappland

Stormyrsjön är en sjö i Åsele kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,24 kvadratkilometer och ligger 341,3 meter över havet. Delavrinningsområde Stormyrsjön ingår i det delavrinningsområde (710057-158923) som SMHI kallar för Utloppet av Stormyrsjön. Medelhöjden är 363 meter över havet och ytan är 1,2 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 223 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (69 procent). Avrinningsområdet har 0,24 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 20 procent. Se även Lista över insjöar i Åsele kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Stormyrsjön på VISS
Storträsket (Frötuna socken, Uppland)

Storträsket är en sjö i Norrtälje kommun i Uppland och ingår i Norrtäljeån-Åkerströms kustområde. Sjön har en area på 0,192 kvadratkilometer och ligger 14,1 meter över havet. Delavrinningsområde Storträsket ingår i det delavrinningsområde (662801-167012) som SMHI kallar för Rinner mot Norrtäljeviken. Medelhöjden är 13 meter över havet och ytan är 63,03 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde mynnar i havet, utan att ha någon enskild mynningsplats. Avrinningsområdet består mestadels av skog (63 procent) och jordbruk (15 procent). Avrinningsområdet har 2,17 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 3,4 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 5,22 kvadratkilometer eller 8 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Norrtälje kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Storträsket på VISS
Strömbäcks kyrka

Strömbäcks kyrka är en kyrkobyggnad i Strömbäck utanför Umeå. Den hör till Strömbäcks folkhögskola som drivs med EFS Västerbotten, Luleå stift och Umeå kyrkliga samfällighet som huvudmän. Kyrkan var ursprungligen en rundloge som byggdes om och invigdes som kyrka 1966. Referenser Noter
Strömmarnas naturreservat

Strömmarna är ett naturreservat i Foss och Valbo-Ryrs socknar i Munkedals kommun i Västra Götalands län. Reservatet är skyddat sedan 2007 och är 132 hektar stort. Det är beläget 4 km nordost om Munkedals samhälle och utgörs av en dalgång kring vattendraget Munkedalsälven. Reservatet innefattar även delar av Vassbotten och Viksjön. Stora delar av området är kraftigt kuperat med branta bergssidor kring älven. Där finns lövskogar och barrblandskogar. Berggrunden består i huvudsak av gnejs. Mindre grönstensinslag och inslag av skalgrus ger i vissa delar en intressant flora. På våren blommar blåsippor, vätteros, springkorn, glansnäva och gullpudra. Bland lav- och mossfloran finns ett stort antal signalarter uppgivna, exempelvis njurlavar, traslav, guldlockmossa m.fl. Inom området kan man få se mindre hackspett, nötkråka, tjäder, nattskärra, fiskgjuse och pilgrimsfalk. Munkedalsälven utgjorde från slutet av 1800-talet till långt in på 1900-talet en viktig flottningsled där timmer flottades från trakterna av Viksjön via Kaserna ner till Munkedals bruk. Numera utnyttjas området som kanotled och vandringsled. Genom den branta dalgången löper Bohusleden. Området förvaltas av Västkuststiftelsen. Referenser Källor Strömmarna, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter