NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hallsbergs sockenkyrka

Hallsbergs sockenkyrka (Hallsbergs kyrka) är en kyrkobyggnad som ligger cirka 3 kilometer öster om Hallsberg i Hallsbergs kommun och tillhör Hallsbergs församling. Historia Av det medeltida (1100-talet) långhusets murverk återstår den södra och norra väggen. I perioden mellan 1350 och 1550 tillkom sakristia. Mellan 1819 och 1823 tillbyggdes korpartiet och ett torn tillkom. 1865, samma år som Hallsberg fick sin förste egna kyrkoherde, byggdes prästgården i nära anslutning till kyrkan. På kyrkogården sydost om kyrkan ligger Elise Sahlqvist, en av det sena 1800-talets mest framgångsrika svenska kvinnliga företagare, begravd. Orgel 1858 bygger E A Setterquist, Hallsberg, en orgel med 10 stämmor. 1924 bygger E A Setterquist & Son, Örebro en orgel med 16 stämmor, fördelat på två manualer och pedal. Den nuvarande orgeln är byggd 1976 av Fredriksborgs Orgelbyggeri, Hilleröd, Danmark. Orgeln är mekanisk. Kororgeln är byggd 1975 av A Magnussons Orgelbyggeri AB, Göteborg. Orgeln är mekanisk. Se även Hallsbergs socken Hallsbergs köping Källor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hallsbergs sockenkyrka. församlingens webbplats
Hannabadsåsen

Hannabadsåsen är ett naturreservat i Markaryds kommun i Kronobergs län. Reservatet Hannabadsåsen ligger några kilometer sydväst om Markaryd vid Hannabadsjöns västra strand och består av ett åslandskap. Här växer bok- och blandskog samt på sina ställen ren tallskog. Åsarna är rullstensåsar med smala krön och branta sluttningar. Hannabadsåsen är som mest 20 meter hög och bildades för drygt 12 000 år sedan när inlandsisen drog sig tillbaka. I multnande ved finner hackspettarter föda och i bokskogen trivs grönsångare. Området har varit skyddat sedan 1976 och omfattar 19 hektar. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Hannabadsåsen
Haparanda kyrka

Haparanda kyrka är en kyrkobyggnad i Haparanda. Den tillhör Haparanda församling i Luleå stift. Bakgrund Den nuvarande kyrkobyggnaden, i strukturalistisk eller brutalistisk stil, kallades Rent hus av sin arkitekt Bengt Larsson vid arkitektkontoret ELLT och invigdes den 14 maj 1967. Den kom då att ersätta en kyrka med samma namn, som 14 juni 1963 totalförstördes i en brand. Kyrkobyggnaden Kyrkan, som i sitt enkla uttryck avviker mot övrigt kyrkobyggande från 1960‐talet och dominerar sin omgivning, sägs vara ”byggd som ett industrihus med stålram”. Den räknas som ett huvudverk i svensk efterkrigstida arkitektur. Byggnadens stomme är en stålram fylld med lättbetong. Den består i plan av en enhetlig, rektangulär kropp med en genomgående sal i mitten och mindre rum i hörnen. I kyrksalen höjer sig taket i ett långsträckt, spetsigt skepp med ljusinsläpp från små horisontella fönster i två våningar. Exteriörens väggpanel är i korrugerad, mörkt ärgad kopparplåt, vilket ger ett industriellt och kargt intryck. Den stilrena interiören domineras av de bärande elementen i stål som lackerats vita och lämnats blottade. Golvet är av gult stortegel med breda fogar. Kritik 2020 anordnade Arkitekturupproret en omröstning för att utse Sveriges fulaste byggnad. I den första regionala etappen kom Haparanda kyrka på första plats men i en andra, riksvida etapp kom byggnaden på plats 24. Inventarier Altare, dopfunt och predikstol av furu. Altartavla Den gode herden är utförd av Pär Andersson. Klockorna är tillverkade av Bergholtz klockgjuteri. På en av kyrkans pelare finns en minnestavla uppsatt av ingermanländare i Sverige som ett tack för flyktingmottagandet under åren 1944–1948. Orgel Orgeln byggdes 1972 av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad. Referenser Noter Källor Lind, Helena; Leandersson, Bert (2016). Moderna kyrkor i Sverige. Lund: Bokförlaget Arena. sid. 218–225. Libris 19414914. ISBN 978‐91‐7843‐493‐0 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Haparanda kyrka. Haparanda församlings webbplats: Haparanda kyrka Bebyggelseregistrets byggnadspresentation: Haparanda Haparanda kyrka 1:1 – husnr 1 (Riksantikvarieämbetet) Länsstyrelsen i Norrbottens län: Kyrkomiljön vid Haparanda kyrka (PDF)
Havstjärnen (Gagnefs socken, Dalarna)

Havstjärnen är en sjö i Gagnefs kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Gagnefs kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Healedet

Healedet, Kleva 1:1 este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI) din Suedia întinsă pe o suprafață de 3,9 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Healedet, Kleva 1:1 este situat la coordonatele 58.2021°N 13.4408°E﻿ ()58.2021; 13.4408. Înființare Situl Healedet, Kleva 1:1 a fost declarat sit de importanță comunitară în ianuarie 1998 pentru a proteja . Situl a fost protejat și ca arie specială de conservare în martie 2011. Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 2 habitate naturale: Pajiști cu Molinia pe soluri calcaroase, turboase sau argilos-nămoloase (Molinion caeruleae), Pajiști uscate seminaturale și facies de acoperire cu tufișuri pe substraturi calcaroase (Festuco-Brometalia) (* situri importante pentru orhidee). La baza desemnării sitului se află un număr nedeclarat de specii protejate: Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Suedia
Healedet

Healedet är ett naturreservat på Mösseberg i Falköpings kommun i Västergötland. Reservatet ligger strax väster om Mösseberg söder om Vilske-Kleva kyrka. Det avsattes som naturreservat 2001 och är 4 hektar stort. Större delen av hagmarken utgörs av örtrik torrängsvegetation med alvarprägel på det flacka platåberget. I dessa kalkgräsängar och kalkfuktängar växer axveronika, strandmaskros och solvända. Den hotade arten hartmansstarr är noterad från området. Området ligger på Mössebergs kalkstensplatå och jordlagren är tunna. Inom denna alvarvegetation växer bland annat grusbräcka, knutnarv och fjällgröe. Där finns även brudbröd, blodnäva, prästkrage, gullviva, vildlin, backsmultron, backsippa, solvända och axveronika. Inom reservatet finns ett flertal fornlämningar som rester av en domarring, ett gravfält och flera stensättningar. Genom området löper en stenmur i nord-sydlig riktning. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Healedet
Hedemora stadsbibliotek

Hedemora stadsbibliotek är en byggnad i Hedemora, Dalarnas län och Hedemora kommuns huvudbibliotek. Biblioteket byggdes mellan mars och december 1993, och invigdes 5 februari 1994. Det ersatte det tidigare biblioteket i Hanssonska villan uppe på åsen. Hedemora stadsbibliotek är ritat av Björn Thyberger på Nyréns arkitektkontor i Stockholm och inredningsarkitekt var Karin Nyrén på samma företag. Byggnaden kostade 15,5 miljoner kronor att uppföra och huvudentreprenör var Skanska. De mest framträdande utsmyckningarna på biblioteket är granitskulpturen Fönstret av Åsa Herrgård och trägrinden Skogsport av Olle Kåks. Biblioteket hade 2014 cirka 70 000 böcker. Galleri Referenser Fotnoter Externa länkar Webbplats Wikimedia Commons har media som rör Hedemora stadsbibliotek.
Hedvig Eleonora skola

Hedvig Eleonora skola är en kommunal grundskola belägen på Östermalm i Stockholm, grundad 1864. Beskrivning Belägen i korsningen Skeppargatan och Linnégatan, är skolan en F-6-skola (förskola till årskurs 6) med fler än 400 elever. Skolan räknar sitt grundande till 1864, men är organisatoriskt sett en utveckling av den pojkskola på Östermalm som grundades 1610 i Hedvig Eleonora församling, varav skolan har sitt namn. Skolhuset ritades av arkitekterna Axel Kumlien och Hjalmar Kumlien och är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär "att bebyggelsen bedöms ha synnerligen höga kulturhistoriska värden". Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hedvig Eleonora skola.﻿ Officiell webbplats
Helsingborgs skolmuseum

Helsingborgs skolmuseum var ett av två skolmuseer i Helsingborgs kommun. Det andra är Skolmuseet i Välinge, tillsammans med museerna för Välinge Brandkår och Gamla ting inhyst i Tånga bygdegård som drivs av Välinge Bygdegårdsförening. Helsingborgs skolmuseum förvaltades av den ideella föreningen Helsingborgs Skolmuseiförening på uppdrag av Helsingborgs kommun och lades ned år 2023. Museet grundades 1985 och var inhyst i Helsingborgs första egentliga folkskolebyggnad, Östra skolan från 1866, som är belägen strax norr om Slottsvångsskolan vid Bergaliden i Helsingborg. Museet hade 300 kvadratmeter utställningsyta, som visade folkskoleväsendets utveckling, bland annat genom rekonstruktioner av skolmiljöer, exempelvis klassrum, sysal och träslöjdsal. Det fanns också en skolläkarmottagning. Museet fokuserade sin verksamhet på skolans utveckling i Helsingborg och dess närmaste omgivningar. I museets samlingar ingår bland annat 3 000 fotografier, 2 500 skolplanscher, över 12 000 läroböcker och 3 500 andra föremål från 1800-talet fram till idag. Föremålen kommer till största delen från olika numera nedlagda folkskolor i kommunen, samt nutida skolor ur vilka de olika utbildningsmaterialen tagits ur bruk. Flera av föremålen har även donerats till museet av enskilda medborgare. Ett av rummen på museet var reserverat för tillfälliga utställningar, som bland annat burit teman som "Skola förr och nu", "Skolidrott i Helsingborg", "Helsingborg 1866", "Från sandbänk till multimedia", "Klassrum år 2010", "Från stenålder till Bernadotte", "Bröderna Grimms sagor 200 år", "Två kvinnor och en sångbok", "Helsingborgselever" och "Glasplåtar i undervisningen". I samband med nedläggningen skänktes samlingarna till Helsingborgs stad och byggnaden tömdes. Källor Externa länkar Museets webbplats
Herrestadsfjället II

Herrestadsfjället II är ett naturreservat i Herrestads socken i Uddevalla kommun i Bohuslän. Herrestadsfjället II är tillsammans med det naturreservatet Herrestadsfjället ett stort frilufts- och vildmarksområde strax norr om Uddevalla tätort. Området är 325 hektar stort och förvaltas av Uddevalla kommun. Det bildades 2009. Den varierande terrängen ger förutsättningar för ett varierat växt- och djurliv. Området utnyttjas för friluftsliv året runt. Bohusleden går genom området och här finns även ett antal mindre stigar och leder. Referenser Externa länkar Herrestadsfjället II, Länsstyrelsen i Västra Götalands län
Hertzia

Hertzia eller Hertziahuset är en byggnad i fem våningar vid Packhusplatsen 2 i stadsdelen Nordstaden i Göteborg. Byggnaden ligger i kvarteret 21 Kruthuset och uppfördes år 1901 i jugendstil. Huset byggdes för handelsfirman J A Hertz & Co efter ritningar av Louis Enders. Fasaden består av gulbrunt tegel och natursten, medan bottenvåningen består av granit. Taket är kupolprytt och vinden är inredd. Invändigt har huset ett centralt trapphus med dubbla hissar och kontorsrum i fil. I bottenvåningen fanns ursprungligen lager och salukällare, och på taket fanns asfaltbelagda promenadplatser med utsikt över hamnen. Huset har även inrymt bostadslägenheter. Ursprungligen var planen att byggnaden skulle uppförts som en pendang till den gamla Arkaden i korsningen Östra Hamngatan/Södra Hamngatan i kvarteret 11 Arkaden. Men sedan Johan August Hertz förvärvat aktierna i AB Göteborgs Arkader, som hamnat i ekonomisk kris, omarbetades det lite och uppfördes istället vid Packhusplatsen. Referenser Noter Tryckta källor Caldenby, Claes; Linde Bjur Gunilla, Ohlsson Sven-Olof, Engström Krister (2006). Guide till Göteborgs arkitektur. Stockholm: Arkitektur i samarbete med Göteborgs stadsbyggnadskontor och Formas. Libris 10203533. ISBN 91-86050-67-2 , s. 42. Garellick, Robert (2003). Bilden av Göteborg: färgfotografier 1910-1970 : centrum - österut - söderut. Stockholm: R. Garellick. Libris 9198309. ISBN 91-631-4036-5 Göteborgs-Posten, 1996-12-02, s. 31. GT, 2007-11-26, s. 8. Lönnroth Gudrun, red (2003). Hus för hus i Göteborgs stadskärna. Göteborg: Stadsbyggnadskontoret. Libris 9326427. ISBN 91-89088-12-3 , s. 42. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hertzia.
Hindås kyrka

Hindås kyrka är en kyrkobyggnad i Härryda kommun. Den tillhör Björketorps församling i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1912 på privat initiativ under ledning av grosshandlaren Gustaf von Reis. Byggmästare var bröderna Albin och Carl Wilhelm Gustafsson från Sandhults socken, som uppförde kyrkan efter ritningar utförda av Axel Stenberg. Jugendstilen harmonierar med den övriga äldre bebyggelsen i Hindås. Fram till 1965 förvaltades kyrkan av Hindås kyrkostiftelse, varefter den överlämnades åt församlingen. Det högresta taket med långa sparrar sträcker sig ända ner i marken. Väggarna är låga och stöttas av strävor. De trettiotvå fönstren ger en ljus interiör. Vid västgaveln finns en takryttare med en hög, avsmalnande spira med kyrkklocka. Invändigt finns flera stora fondmålningar. Kyrkorummet är orienterat i nord-sydlig riktning med huvudingången i norr, koret i söder och med sakristian vid korets östra sida. Vid dess motsatta sida finns en mindre gång som leder till dels det 1944 uppförda församlingshemmet, dels en sidoingång utifrån. Vid den stora renoveringen 1960 fick man förstärka de utskjutande takstolarna som vilar på utvändiga stenfundament. Inventarier Koret har framträdande målningar med en altartavla, som målats direkt på väggen, och en större tavla över koret. Båda är utförda 1923 av den tyske konstnären Ernst Pfannschmidt. I sakristian finns ett skulpterat Kristushuvud utfört av Agnes de Frumerie. Orgel Den första orgeln var av tyskt fabrikat och installerades 1923. Den byttes 1975 ut mot en ny, tillverkad av Smedmans Orgelbyggeri, med ljudande fasad och femton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Referenser Markving, Gustaf; Markving, Ulla (1981). Kyrkorna i Sjuhäradsbygden : presentation i text och bild av samtliga kyrkor i Sjuhäradsbygden, som tillhör Svenska kyrkan. [Borås]: [Sjuhäradsbygdens tidn.]. sid. 129. Libris 7791080. ISBN 91-970327-0-0 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 146. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 524. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Vidare läsning Fyrlund, Björn; Johansson, Bengt (2011). Kyrkan vägvisaren inåt, utåt, uppåt : en jubileumsskrift. Rävlunda: Björketorps församling. Libris 13528532. ISBN 978-91-633-9482-9 Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Härryda kommun informerar
Hjälmseryds kyrka

Hjälmseryds kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Stockaryds församling i Växjö stift. Kyrkan byggdes för att ersätta Hjälmseryds gamla kyrka som ligger en halv mil norrut. Kyrkobyggnaden När den gamla kyrkan medeltidskyrkan övergivits höll den på att bli en ruin. Genom initiativ av bland annat kyrkoherde Carl Nicklason genomfördes en genomgripande restaurering. 1934 återinvigdes den av biskop Sam Stadener. ( Se vidare artikel om Hjälmseryds gamla kyrka). Den nya kyrkan är uppförd 1853 av byggmästare Petterson, Tångede efter ritningar av arkitekt Albert Törnqvist. Byggnadsstilen kan karaktäriseras som nyklassicistisk med vissa inslag av barock och gotik beträffande tornkrönet. Kyrkan är byggd i sten och består av ett långhus med en korabsid i öster och ett torn i väster. Torntaket har en lanternin försedd med tornur och en kort tornspira omgiven av fyra mindre spiror. Tak, spiror och lanternin är belagda med kopparplåt. Interiören är som präglas av ljus och rymd är av salkyrkokaraktär med tunnvalv. Korabsidens valv är prydd med en förgylld strålsol. 1914 genomgick kyrkan en yttre restaurering. 1950-52 genomfördes en omfattande inre och yttre restaurering. Inventarier Altare av tegel. Altartavlan som är en triptyk utförd av konstnären Torsten Hjelm , Stockholm. Läderklädd halvcirkelformad altarring. Dopfunt i röd granit. Ny bänkinredning med dörrar från kyrkans ursprungliga bänkinredning prydda med blomsterdekor. (Samtliga dessa inventarier tillkom vid den genomgripande restaureringen 1950-52). En åttakantig predikstol med ljudtak är ritad 1845 av kyrkans arkitekt Albert Törnquist. Den är målad i grått och har förgyllda lister. Orgelläktare med utsvängt mittstycke. Orgel 1761 byggde Jonas Wistenius, Linköping en orgel för 3900 daler. 1763 utökades orgeln med självständig pedal och fick då 13 stämmor. 1880 bygger Carl August Johansson, Hovmantorp en orgel med 20 stämmor.Orgelfasaden är ritad 1879 av Albert Törnqvist och målad i grått och guld. 1958 bygger Frederiksborgs Orgelbyggeri, Hilleröd, Danmark en mekanisk orgel. Fasaden är från 1880 års orgel. Referenser Noter Tryckta källor Kyrkobyggnader 1760-1860 Del 1 Skåne och Blekinge.Sid 202-204 .Utgiven av Riksantikvarieämbetet och Kungl vitterhets historie och antikvitets akademin. Förlag: Almqvist & Wiksell International, Stockholm 1993 ISBN 91-7192-774-3 Våra kyrkor, sidan 333, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Ulf Vibeke (1986). Kyrkor i Jönköpings län. Del 2. Jönköping: Rudan AB och Smålandsbygdens tidning. sid. 71. Libris 567345. ISBN 91-970744-1-1 Orgelbyggaren i Broaryd, Häfte, 2007, Bernt Gustafson, Nöbbele Hembygdsförening Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Orgelanders Wikimedia Commons har media som rör Hjälmseryds kyrka.
Hjärthalla

Hjärthalla är ett naturreservat i Sölvesborgs kommun i Blekinge län. Hjärthallaberget höjer sig över omgivande Listerlandets slättland. Reservatet domineras av ädellövskog med mest bok. Död ved är viktig för många insekter. På våren blommar blåsippor och gulsippor. Den hotade svampen hartsticka har hittats i området. I sumpskogen har man funnit långbensgrodan. Det finns även buskmarker. Reservatet ligger på tidigare utmarker som nyttjats till kreatursbete, ved- och virkesuttag och för odlingar. Fägator, stenmurar och odlingsrösen förekommer och vittnar om äldre tiders brukande.. Inom reservatet finns en stenåldersboplats från tidig bondestenålder, cirka 2400 f.Kr. På bergets topp finns en stensättning från bronsåldern eller tidiga järnåldern, cirka 500 f Kr. Reservatet bildades 2007 och omfattar 91 hektar. Området är naturskönt och strövvänligt beläget på södra delen Listerlandet. En stig leder upp till toppen Hjärthalla 60 meter över havet. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Hjärthalla
Hjörne naturreservat

Hjörne är ett naturreservat i Veddige socken i Varbergs kommun i Halland. Reservatet ligger utmed gamla vägen mellan Åskloster och Veddige, strax norr om ån Viskan. Det är skyddat sedan 1966 och omfattar 0,5 hektar. Området består av en betad hagmark med gamla hagmarksekar. I norr finns en brant bergvägg kallad Snapphanehyllan, en 13 meter hög bergvägg. Vid bergets fot finns en grotta. Här har både kung Oskar II och kronprins Gustav Adolf varit på besök och skrivit sina namn, därav namnet Kungsgrottan. Naturvärdena är knutna till de gamla ekarna med en värdefull lavflora och goda förutsättningar för insektsfauna. Källor Hjörne, Länsstyrelsen i Hallands län Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hjörne naturreservat.
Hovby kyrka

Hovby kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Sävare församling (tidigare Hovby församling) i Skara stift. Den ligger i Lidköpings kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan har medeltida ursprung men blivit kraftigt ombyggd vid flera tillfällen. Byggnaden består av ett rektangulärt långhus med en tresidig avslutning i öster. Ett trätorn är tillbyggt i väster och sakristia av trä norr om långhuset. Innertaket har målats dekorativt vid 1700-talets mitt. Predikstol och altarprydnader från 1600-talet. Om den ursprungliga kyrkobyggnaden är mindre känt. Den uppfördes någon gång på 1100-talet i romansk stil. Det västra partiet med delar av långhuset ingår i dagens byggnad. Den medeltida dopfunten är ännu i behåll i kyrkan. En rundbågig huvudportal är också bevarad från den första kyrkobyggnaden. Korpartiets ursprungliga utseende förblir okänt då detta blivit ombyggt i ett tidigt skede. På 1600-talet var anläggningen ombyggd till en gotisk salkyrka. Koret hade någon gång utbyggts till samma bredd som långhuset och båda under samma sadeltak. På södra sidan framför huvudportalen var ett vapenhus tillbyggt. Den stod nära den västra gaveln och var byggd i liggande timmer. I väster var ett trätorn med högt spetsigt tak. Fönstren i kyrkan tycks ännu på 1600-talet utgjorts av de små medeltida. Byggnaden beskrivs på 1660-talet enligt följande: Hoby ähr annexa till Härenne, fordom en välbygd täljstens kyrkia, men nu så sundersprucken af den lösa vall och folcketz oförmögenheet, att många stöd innan och uthan den sammanhålla. Dher är intet hvalf, uthan brädes paneel. Elliest är kyrkian rumrijk, uthan någon afsettning, lijka vid fram och baak; vestra tornet är af trää, med resning, spent, och väggar af bräden; en klocka omgjuten 6 åhr sedan. Dher fins en graf vid vapenhus dörn, medh 2 stenkors medh skiön huggning vid hufvudet och fötterne. Nu på många åhr hafva här inga lijk begrafvitz, efter dhet så sankt är. Noter Se även Hovby socken Östby kyrkplats
Huaröds kyrka

Huaröds kyrka är en kyrkobyggnad i Huaröd cirka 29 kilometer sydsydost om Kristianstad och 24 kilometer öster om Hörby. Den tillhör Degeberga-Everöds församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan byggdes omkring 1200 i romansk stil. Den har genomgått många förändringar under åren och det enda som återstår av den ursprungliga byggnaden är koret. I slutet av 1700-talet gjordes långhuset om och korsarmarna tillkom. Västtornet uppfördes först 1883. Inventarier Dopfunten i sandsten är från 1200-talets början. 1687 fick kyrkan sin nuvarande predikstol. Fresken i koret målades 1953 av Pär Siegård. Den föreställer uppståndelsens under. Orgel Tidigare användes ett harmonium i kyrkan. Den nuvarande orgeln byggdes 1952 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en pneumatisk orgel med slejflådor. Orgeln har en fast kombination. Bildgalleri Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Huaröds kyrka.
Hulans naturreservat

Hulan är ett naturreservat i Lerums socken i Lerums kommun i Västergötland. Reservatet är skyddat sedan 2002 och omfattar 8 hektar. Det ligger 2,5 km sydväst om Lerums centrum, vid sjön Aspens sydöstra strand. Från sydöst rinner en bäck genom området och mynnar i sjön Aspen. I sydvästra delen finns områden av våtmark. Det stora värdet i reservatet är grovvuxen ekskog som tidigare utgjort park och betesmark. Därför kan främmande trädslag hittas som till exempel balsampoppel, silvergran och bok. Här finns också enstaka äldre askar, lindar och almar. Skogen medför att det finns intressanta organismer i form av lavar, svampar och insekter. Bidragande till det är död ved från grova torrträd och lågor efter gammelekar. Naturreservat förvaltas av Västkuststiftelsen. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Referenser Källor Hulan, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter