NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Lejonströmsskolan

Lejonströmsskolan är en grundskola i Skellefteå med årskurserna F-9. Skolan hette tidigare Kaplanskolan och var en gymnasieskola fram till och med läsåret 2015/2016. Skolan omfattar grundskola, grundsärskola, central hörselskola samt fritidsverksamhet, fritidsklubb och eftermiddagsverksamhet. Ombyggnationen av skolan färdigställdes under läsåret 2017/2018 och skolan hade full verksamhet från vårterminen 2018. Historik Gymnasieskolan Kaplanskolan hade cirka 750 elever fördelade på samhällsvetenskapsprogrammet, Humanistiska programmet, byggprogrammet, elprogrammet, energiprogrammet, teknikprogrammet och industriprogrammet. Se även Utbildning i Skellefteå kommun Referenser Externa länkar Officiell webbplats
Kapsylparken

Kapsylparken, tidigare Figaroparken, är en park belägen i Östra förstaden i Halmstad mellan Halmstads stadsbibliotek och Österskans vid Nissans östra strand. Historik Österskans och vallgraven Åren 1611–1613 rasade Kalmarkriget mellan Danmark och Sverige, under den tid Halland var danskt. Sedan början av 1600-talet hade befästningarna runt staden förstärkts betydligt, men Österbro var fortfarande utan försvar. På den här tiden så var Nissans östra sida obebodd och staden var helt och hållet belägen på den västra sidan. Vid Österbro låg stadens Östre Port och bron var stadens enda förbindelse över Nissan. År 1612 beslutades att bygga en vallgrav med utanpåverk, en ravellin, vid östra brofästet för att på så vis skydda bron. En del av den anlagda vallgraven sträckte sig genom det som i dag är Kapsylparken. Den konstgjorda ö, som skapades när man byggde vallgraven, fick namnet Österskans. Vattnet som vallgraven fylldes med kom från Nissan. Vallgraven fylldes igen på 1700-talet och vid Österskans anlades på 1900-talet bussterminalen Österskans som knutpunkt för stadens lokalbussar. En del av utanpåverket kan fortsfarande ses vid Kapsylparken. Vid gatuarbeten vid Fredsgatan våren 2008 påträffades lämningar från den gamla befästningen. Östra bryggeriet och tillkomsten av namnet Under mitten 1800-talet etablerades Östra Bryggeriet AB på den tomt utmed Nissans östra strand, där det nya Halmstads stadsbibliotek nu ligger. På bryggeriet fanns en butik där man kunde köpa (alkoholhaltiga) drycker direkt från bryggeriet. De "ivrigaste" stamkunderna kunde sällan bärga sig och förtärde sina öl direkt i det grönområde som omgärdade bryggeriet. Grönområdet fick med tiden i folkmun smeknamnet "Kapsylparken". I mitten av 1980-talet lades bryggeriet ned, och de flesta byggnaderna revs. En av byggnaderna finns ännu kvar och har använts av Halmstads kulturskola. Kapsylparken i dag I dag är Kapsylparken en lummig park med planteringar och en liten strand längs Nissan. Tidigare bestod parken av en traditionell parkdel och en mer vildvuxen "naturpark". Den mer vildvuxna delen av parken togs i anspråk när Halmstads stadsbibliotek byggdes där i början av 2000-talet, vilket reducerade parkens yta betydligt. Samtidigt med biblioteksbygget fräschades parken upp med anläggandet av en terrass och en ny gångbana. I samband med biblioteksbygget bildades också en ny park norr om biblioteket, kallad Filtparken. Filtparken och Kapsylparken var före biblioteksbygget ett sammanhängande grönområde. Namnet "Kapsylparken" blev det officiella namnet i slutet av 1990-talet, då en ny stadsplan för området antogs. Under 1990-talet och i början av 2000-talet arrangerades "Drakbåtsfestivalen" i Kapsylparken. En nyanlagd strandpromenaden längs Nissans östra strand, kallad "Gamletullpromenaden", har sin ena ändpunkt i Kapsylparken. Bildgalleri Källor
Karaby kyrka

Karaby kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2006 tillhör Örslösa församling (tidigare Karaby församling) i Skara stift. Den ligger i Lidköpings kommun. Ursprungliga kyrkan Ursprungliga kyrkan uppfördes sannolikt under 1100-talet eller tidigt på 1200-talet. Kyrkan bestod av ett rektangulärt långhus med rakslutet kor. Koret raserades när långhuset förlängdes med ett tresidigt kor i öster, vilket troligen skedde på 1700-talet. En stor ombyggnad ägde rum 1882 då vapenhuset i södra änden revs och ett nytt vapenhus av tegel byggdes till i kyrkans västra ände. 9 februari 1919 ödelades kyrkan av en eldsvåda, så endast vapenhuset, en kyrkklocka samt rester av muren fanns kvar. På en kyrkstämma 24 februari fattades beslut att kyrkan snarast skulle återuppbyggas. Nuvarande kyrka Åren 1922-1924 byggdes nuvarande kyrka på de gamla murarna. Vapenhuset ersattes av ett kyrktorn och i norra änden byggde man till en sakristia. Arkitekt var Knut Nordenskjöld. Inredningen ritades och planerades av Axel Forssén, som även ledde arbetena. 13 januari 1924 invigdes den nya kyrkan. I sin nuvarande form består kyrkan av ett rektangulärt, lågt långhus med ett tresidigt avslutat kor i öster av samma bredd som långhuset. I väster finns ett smalare kyrktorn med ingång och vapenhus i bottenvåningen. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Långhuset täcks av ett sadeltak som är valmat över koret. Sakristian täcks av ett sadeltak. Alla dessa tak täcks av enkupigt lertegel. Torntaket har en flack huv och ovanpå denna en åttasidig lanternin med tornspira som kröns med kopparkula och förgylld kyrktupp. Tornspira och huv täcks av träspån. Stuprör och hängrännor är av järnplåt. Inventarier Altartavla, en äldre, rundbågig altartavla från 1923, nu placerad på nordväggen, är målad i olja av Gunnar Erik Ström. Bilden visar Kristi uppståndelse. Altaruppsats som består av ett tredelat altarskåp med färgrika figurer i friskulptur. Altarskåpet av Erik Nilsson, Harplinge är gjort 1965. I mittpartiet avbildas Maria med det nyfödda Jesusbarnet samt herdarna som tillber barnet. Den norra flygeln visar Marie bebådelse och den södra Jesus i templet vid 12 års ålder. Altarskåpet kröns av en genombruten bård av profilsågade och guldfärgade voluter. Altarskåpets rektangulära bas är grön med guldfärgat textband. Inskriptionen i form av bibelcitat är i relief. Altarring från 1923 består av ett rakt, delbart skrank, målat i mörkt grått. Dekoren utgörs av grå rektangulära utsarade speglar, ådrade i blått. Armstödet är av trä, medan knäfallet är stoppat och klätt med rött tyg. Dopfunten är romansk av sandsten. Den har rundad cuppa med reliefdekor i form av liggande palmettliknade bård. Ett stycke av cuppans övre kant saknas. Mellan cuppan och den fyrsidiga fotplattan är en bred vulst. Nuvarande orgel är byggd 1954 av Smedmans orgelbyggeri AB i Lidköping. Fasaden är ritad av Adolf Niklasson. Källor Tunbygdens hembygdsförening informerar om Karaby kyrka Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Kringla Externa länkar Södra Kållands pastorat Wikimedia Commons har media som rör Karaby kyrka.
Karin Kavlis plats

Karin Kavlis plats är en plats intill Götaplatsen i stadsdelen Lorensberg i Göteborg. Platsen ligger söder om stadsteatern och fick sitt namn år 2001 efter Karin Kavli, som var dess första kvinnliga chef under åren 1954-1962. Källor Göteborgs Gatunamn 2001-2006, Louise Brodin [sekreterare i Göteborgs gatunamnberedning], Göteborg 2007, s. 14
Karklö

Karklö / Vambö är en ö i Värmdö kommun cirka 10 sjömil öster om Vaxholm. Stora delar av ön ingår i Karklö naturreservat. Historia Den första dokumenterade bebyggelsen på Karklö härrör från 1530-talet då en skattebonde finns upptagen i jordeböckerna. År 1645 fick generalkamreraren Mårten Blixencron Karklö som donation av kronan. 1678 övergick Karklö i släkten Rålambs ägo. Under 1700-talet ägdes ön av en rad olika adelssläkter som till exempel Gripenhielm, Mörner och Natt och Dag. År 1798 köptes ön av tre av öns bönder och förblev i innevånarnas ägo fram till 1900-talet då marken började styckas upp. Natur Karklös ursprungliga bebyggelse ligger samlad vid hamnen Karklöfladen. Många av husen är från 1800-talet och byn har mycket av sin 1800-talsprägel kvar. På grund av landhöjningen har dock ångbåtsbryggan flyttats till öns västra sida. Sundet mellan Karklö och Gällnö är smalt, men muddrat djupt nog att släppa igenom större motorbåtar och mindre segelbåtar. Bilder Källor ”Gällnö och Karklö”. Skärgårdsstiftelsen. http://www.skargardsstiftelsen.se/omrade/gallno/. ”Karklö”. A world of archipelagoes. 18 augusti 2006. Arkiverad från originalet den 24 juli 2007. https://web.archive.org/web/20070724191304/http://www.archipelago.nu/SKARGARD/SVENSKA/STOCKHOLM/karklo.htm. Läst 13 maj 2010. Arnholm, Bosse (2 maj 2012). ”Karklö - Gällnö”. Nordens alla kanaler. http://kanaler.arnholm.nu/stockholm/karklos.html. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Karklö.
Karl Gerhards plats

Karl Gerhards plats ingår i Lorensbergsparken i Göteborg. Den anlades 1994 till minne av revyartisten Karl Gerhard, som under åren 1921-1961, med fyra avbrott för spel på Storan, spelade revy på Folkan, som låg i parken fram till januari 1942, då byggnaden brann ner. Därefter spelades revyerna på Lorensbergs Cirkus. På platsen står även Karl Gerhards byst. Källor Baum, Greta (2001). Göteborgs gatunamn 1621 t o m 2000. Göteborg: Tre böcker. sid. 156. Libris 8369492. ISBN 91-7029-460-7
Parc Karl Staaff

Le parc Karl Staaff (en suédois : Karl Staaffs park) est un parc public du quartier de Norrmalm à Stockholm en Suède. Description Le parc Karl Staaffs est situé à l'intersection de Birger Jarlsgatan et de Regeringsgatan. L'endroit où se trouvent le parc Karl Staaffs et Eriksbergsplan de l'autre côté de Birger Jarlsgatan était autrefois connu sous le nom de Träsktorget, où se trouvait autrefois le pilori pour les punitions publiques. Dans le parc est érigée la sculpture de Carl Eldh représentant l'homme politique libéral Karl Staaff, qui a donné son nom au lieu. Karl Staaff a été Premier ministre de Suède à deux reprises au début du XXème siècle. Galerie Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts
Karl Staaffs park

Karl Staaffs park är en park på Norrmalm i centrala Stockholm belägen vid korsningen Birger Jarlsgatan och Regeringsgatan. Platsen där torget och Eriksbergsplan på andra sidan Birger Jarlsgatan ligger var tidigare känd som Träsktorget där skampålen för offentliga bestraffningar en tid var placerad. Den lilla parken hade ursprungligen (från 1925) namnet Spårvägsparken efter en på platsen belägen avlösningskiosk för spårvagnspersonal och AB Stockholms Spårvägars huvudkontor i närheten. En mindre byggnad ritad av Nils Cronholm inrymde från 1912 John A. Bergendahls biograf Birger Jarl (senare Bristol). På 1940-talet uppsattes en porträttbyst av Sveriges tidigare statsminister Karl Staaff, vilket föranledde byte till det nuvarande namnet år 1980. Granitbysten som utförts av Carl Eldh 1921 stod ursprungligen i en plantering på Sveavägen utanför Adolf Fredriks kyrka men flyttades vid gatans omdaning. Våren 2013 fattades beslutet att parken skall bebyggas med bostäder, då Stockholms stad sålde en markanvisning för 171 miljoner kronor. Markanvisningen drogs dock tillbaka 2015, varför staden därefter anser att parken ska finnas kvar. Bilder Se även För platsens tidigare historia, se Eriksbergsplan. Referenser Noter Källor Harlén, Hans (1998). Stockholm från A till Ö., del 1, Innerstaden. Älvsjö: Brännkyrka hembygdsförening. Libris 2506698. ISBN 91-630-6771-4 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Karl Staaffs park.
Karl XI:s fiskarstuga

Ej att förväxla med Karl XI:s stuga Karl XI:s fiskarstuga är en historisk byggnad vid Norra Fiskartorpsvägen 100 inom Kungliga nationalstadsparken, belägen på Norra Djurgården i Stockholm. Stugan ligger ett hundratal meter väster om Husarviken. Fiskarstugan gav området Fiskartorpet och gatan Fiskartorpsvägen sina namn. Stugan härstammar från 1680-talet och är Djurgårdens äldsta fortfarande existerande byggnad och var, när den uppfördes en av de få byggnaderna inom den inhägnade kungliga jaktmarken Kungliga Djurgården. Huset är sedan 1935 ett skyddat byggnadsminne. Den stora eken som delvis växt in i stugans södra yttervägg kallas Fiskartorpseken eller Karl XI:s ek. Historik Karl XI:s lilla fiskarstuga uppfördes på 1680-talet och står fortfarande kvar på den plats där den en gång byggdes. Genom landhöjningen som innebär en höjning på knappt två meter under 330 år, ligger stugan idag långt uppe på land. På Erland Ströms karta från 1779, med ursprung från 1696, är Husarviken, Laduviken, Uggleviken och Lillsjön fortfarande stora grunda havsvikar i direkt förbindelse med Östersjön. Man kan förmoda att vattenområdet på den tiden gav förutsättningar för fiske, även det närbelägna Fisksjöäng tyder på att så var fallet. Karl XI hade alltså inte långt till sina fiskevatten. Fiskartorpet blev så småningom bostället för en av djurgårdsvaktarna som började med en enkel värdshusrörelse i stugan. Torpet omnämns i Bellmans epistel 71: Ä'ke det gudomligt, Fiskartorpet! Hvad? Gudomligt att beskåda!, och var ett värdshus som låg vid samma plats som Karl XI:s fiskarstuga, vid Norra Fiskareuddens sydsluttning. Den enkla, gulmålade träbyggnaden består av två rum, bara det ena är idag sparsamt möblerat med bord och stolar. Byggnaden är en enkel ryggåsstuga med gräsbevuxet torvtak. På gaveln hänger en skylt med texten Konung Carl XI:s Fiskarstuga samt konungens namnchiffer. Torpet har renoverats och är ett statligt byggnadsminne. Fiskartorpseken En stor ek finns intill huset. Trädet kallas Fiskartorpseken eller Karl XI:s ek. Eken har delvis växt in i fasaden och takfoten. Det mäktiga trädet har sitt rotsystem under stugans stengrund, vilket krävt speciell hänsyn vid underhållet av torpet. Eken började växa på platsen ungefär samtidigt som stugan byggdes och borde alltså vara över 330 år gammal. Att det kunde bli så beror på att ekar inom Kungliga nationalstadsparken inte får sågas ner. Den närbelägna Lyells ek blev 1835 tillsammans med Fiskartorpseken viktiga landmärken för den skotske geologen Charles Lyell i samband med beräkningar av den så kallade vattuminskningen, det man numera kallar den postglaciala landhöjningen. Bilder Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Karl XI:s fiskarstuga.
Karl XI:s stuga

Ej att förväxla med Karl XI:s fiskarstuga Karl XI:s stuga. eller Karlstorpsstugan, är en ryggåsstuga, troligen tidigare under Sperlingsholm. Den ligger vid riksväg 26, den norra infarten till Halmstad. Huset stod tidigare vid nuvarande Kärleken och kallades då Södra Övrabygården. Den var då den närmast gården till staden längs infarten från norr, och utnyttjades av övernattande, eftersom stadens portar var stängda på natten. Karl XI sägs ha övernattat i stugan natten mellan den 16 och 17 augusti 1676 efter slaget vid Fyllebro. Stugan flyttades 1783 till den nuvarande platsen och döptes om till Karlstorpsstugan. I stugan drivs kafé av Föreningen Karlstorpsstugan. Källor Brevkort, "Karlstorp" kolorerat, skrivet den 5 november 1903 ... på Hallands kulturhistoriska museum/www.digitaltmuseum.se Historiska höjdpunkter i Halmstad på www.destinationhalmstad.se Noter Externa länkar Äldre bild Nutida bild
Karlanda kyrka

Karlands kyrka tillhör Holmedal-Karlanda församling och Karlstads stift Kyrkobyggnaden Kyrkan ligger i hemmanet Bjärn och byggdes 1776–1778 och ersatte då en medeltida träkyrka, rest 1480, som låg i hemmanet Stommen ungefär en kilometer norr om den nuvarande. En del virke från den gamla kyrkan togs tillvara när den revs 1777 och bräder med fragment av takmålningar finns bevarade i kyrkan. Nuvarande kyrka har en stomme av natursten och består av rektangulärt långhus med tresidigt kor i öster och torn i väster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Långhuset har ett valmat sadeltak som ursprungligen varit täckt med spån, men är nu täckt av rektangulära skifferplattor. Kyrkorummet täcks av trätunnvalv. Inventarier Från gamla kyrkan har man hämtat: Dopfunten av täljsten är från 1200-talet. Altardekorationen och ljuskronan från 1733–1746. Två kyrkklockor (en från 1200-talet och en från 1724). Orgel Innan orgeln som byggdes 1951 använde man ett harmonium. 1951 byggde Lindgrens orgelbyggeri en orgel som är pneumatisk. Den har fria och fasta kombinationer. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 578. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Kyrkor i Karlstads stift Del II, Utgiven av Värmlands Museum och Karlstads stift, 2008, ISBN 91-85224-72-3 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Karlanda kyrka.
Karlbergs-Bro koloniförening

Karlbergs-Bro koloniförening är en koloniträdgård på Kungsholmen i Stockholm med läge norr om Stadshagen och söder om Karlbergskanalen. Föreningen grundades 1909 och tillhör därmed till de äldsta fortfarande existerande koloniträdgårdar i Stockholm. Karlbergs-Bro koloniförening är numera den enda kvarvarande koloniträdgården på Kungsholmen. Historik Kolonirörelsen i Stockholm kom igång på ett organiserat sätt år 1905. Initiativtagaren var Anna Lindhagen som hade sett koloniträdgårdar i Köpenhamn 1903. Åter i Stockholm upptäckte hon att det redan fanns trevande försök med koloniträdgårdar på bland annat Kungsholmen och Södermalm. Där hade några privatpersoner hyrt mindre markbitar för att odla först och främst nyttoväxter som rotfrukter och grönsaker. Bland de första kolonierna som Lindhagen lät anlägga år 1905 var Stadshagen på Kungsholmen, som hade cirka 25 lotter och lades ner 1925. Karlbergs-Bro Koloniförening Karlbergs-Bro Koloniförening grundades år 1909 av Föreningen trädgårdskolonin Hornsberg. Det var en självständig kooperativ förening som i motsats till många andra nybildade koloniföreningar inte löd under Föreningen koloniträdgårdar i Stockholm. Marken arrenderades av Stockholms stad och var tidigare avsedd för Hornsbergs villastad, den sammanlagda arealen var på 4 100 m². Namnet ändrades senare till Föreningen Koloniträdgårdar vid Karlbergs-Bro. År 1934 anges i ett dokument att detta år hade kolonin 18 lotter, varav 16 var bebyggda. Högsta tillåtna yta för stugorna uppgavs vara 14 m². År 1949 undantogs området närmast Karlbergskanalen som motsvarande 650 m². Idag finns här 27 lotter och alla är bebyggda. Bilder Referenser Karlbergs-Bro Koloniförening Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Karlbergs-Bro koloniförening. Karlbergs-Bro koloniförening, officiell webbsida
Karleby kyrka, Skara stift

Karleby kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2010 tillhör Slöta-Karleby församling (tidigare Karleby församling) i Skara stift. Den ligger i radbyn Karleby, strax sydost om centralorten, i Falköpings kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan är byggd 1841 i empirestil av byggmästare Erik Persson från Seglora efter ritningar av Johan Fredrik Åbom vid Överintendentsämbetet. Han utgick i sin tur från en ritning uppgjord av länsbyggmästaren Petter Georg Selvin i Jönköping. Kyrkan byggdes på den gamla kyrkans grund som ersättning för en hög absidkyrka med torn. Öster om kyrkan går en av Sveriges allra äldsta vägar genom ett område med en mängd stenkammargravar från bondestenåldern. Inventarier Kyrkans förnämsta prydnad är ett triumfkrucifix, från 1200-talet, som nu är placerad över predikstolen. Dopfunten av sandsten är från medeltiden. Altaruppsatsen i barock härstammar från den gamla kyrkan. En kalkduk av svart sammet med silverbroderier från 1800-talet hänger på en av väggarna. Två kollekthåvar härstammar från 1768. Vinkannan i svenskt silver skänktes till kyrkan 1850. Två av ljuskronorna härstammar från 1700-talet. I sakristian finns två länstolar från 1700-talet, i ett av fönstren står ett kristallkors, och två ljusstakar och ett krucifix från Oberammergau är placerade på det lilla altaret. Klockor Kyrkan har haft två medeltida klockor som emellertid är omgjutna. Storklockan, som var av en vanlig senmedeltida typ, omgöts 1929. Lillklockan tror man ha varit av en märklig typ. Den omgöts redan 1814. Dess latinska inskrift tolkades som: Må den Helge Ande bistå oss med sin nåd!. Inskriften var insänkt och därmed av en typ som skulle tyda på att klockan var från 1100-talet. Orgel Orgeln som är placerad på läktaren i väster är byggd 1877 av Anders Peter Kullbom och är hans bäst bevarade orgel i närmast ursprungligt skick. Den stumma fasaden är samtida med orgeln, som har sju stämmor fördelade på manual och pedal. Bilder Inventarier nu på Göteborgs stadsmuseum Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 89. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 170. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Karleby kyrka, Skara stift. Karleby kyrka på Svenska kyrkans webbplats
Karlsborgsberget

Karlsborgsberget är ett naturreservat i Ånge kommun. Reservatet omfattar 83 hektar sammanhållen brandpräglad naturskog samt Karlsborgstjärnen men en av landets nordligaste livskraftiga stam av större vattensalamander. Källor Karlsborgsberget - brandpräglad naturskog Länsstyrelsen Västernorrland
Karlskoga Hospital

Karlskoga Hospital (Swedish: Karlskoga lasarett) is a rural general hospital in the Skranta area of Karlskoga, Sweden, serving a catchment area of 70,000 people. History Karlskoga Hospital was opened in 1942. Its predecessor was Karlskoga sjukstuga, also known as Karlskoga old hospital, a healthcare facility on Kungsvägen in Karlskoga, which opened to the public on April 1, 1884. The original building was a two-story timbered house, but a new brick building was inaugurated 17 years later in 1901, near Karlskoga Church. The decision to construct a new healthcare facility was made in 1899 because the former one lacked capacity. The hospital is one of three hospitals within the Örebro County Region, the others being the Örebro University Hospital and Lindesberg Hospital. The hospital employs approximately 730 people and serves as an emergency hospital for the western part of Örebro County, the municipalities of Karlskoga and Degerfors, as well as the eastern part of Värmland County, including the municipalities of Kristinehamn, Storfors, and Filipstad. The total population in the area is around 70,000 residents. Karlskoga Hospital consists of six clinics and has 130 beds. The birthing center at Karlskoga Hospital was shut down in 2019. In 2012, Karlskoga Hospital received the Swedish Quality Award (Swedish: Svensk Kvalitet). References
Больница Карлскуга

Больница Карлску́га (швед. Karlskoga lasarett) — сельское лечебное учреждение общего профиля, расположенное в районе Скранта города Карлскуга, Швеция и обслуживающее 70 000 жителей. Больница является одной из трёх окружных больниц в округе Эребру, другие две — Университетская больница Эребру и больница Линдесберг. История Больница Карлскуга была открыта в 1942 году. Её предшественником была так называемая «коттеджная больница Карлскуга» (англ. «Karlskoga sjukstuga»), медицинское учреждение на улице Кунгсвегене в городе Карлскуге, которая открылась 1 апреля 1884 года. Первоначально здание представляло собой двухэтажный деревянный дом, а новое кирпичное здание было открыто 17 лет спустя, в 1901 году, рядом с церковью Карлскуга. Решение о строительстве нового медицинского учреждения было принято в 1899 году, поскольку прежнее не имело достаточного количества коек. Всего в учреждение работает около 730 человек, и она служит пунктом скорой помощи для западной части округа Эребру, муниципалитетов Карлскуга и Дегерфорс, а также восточной части лена Вермланд, включая муниципалитеты «Кристинехамн», «Сторфорс» и «Филипстад». Общая численность населения в этом районе составляет около 70 000 жителей. Больница состоит из шести клиник и имеет 130 коек. Родильный дом в больнице Карлскога был закрыт в 2019 году. В 2012 году больница Карлскуга получила «Шведскую премию качества». См. также Шведская медицинская ассоциация Университетская больница Эребру Примечания