NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Göranssonska skolan

Göranssonska Skolan är en av två gymnasieskolor i Sandvikens kommun. Skolan är belägen på Järnverksleden 26 i Sandviken. Skolan har ett specialutformat tekniskt program som startades i samarbete av Sandvikens kommun och Sandvik år 2002. Skolan är uppkallad efter Göran Fredrik Göransson som grundade staden Sandviken år 1862 och Sandvik AB år 1868 och ägs till 90 % av Sandvik AB och resterande av Sandvikens kommun. Skolans utbildning Programmet som finns på skolan är 3-årigt Industritekniskt program som är specialomformat och som omfattar ungefär 3550 poäng. Under utbildningen får man en stor och omfattande allmän utbildning och till det kurser inom verkstad produktion teknik Utbildningen ger grundläggande behörighet till högskolan, samt att elever har möjlighet att skaffa sig den särskilda behörigheten som krävs på Civilingenjörsprogrammen på universitet och högskolor (motsvarande teknisk linje). Utbildningen ger förutsättningar att direkt gå ut i arbetslivet efter de tre åren. Exempel på yrken är då produktionstekniker, produktionsledare, underhållstekniker samt operatör. Göranssonska Skolan har tilldelats Skolverkets utmärkelse ”Skola för hållbar utveckling” flera gånger, senast 2024. Skolan arbetar aktivt för att forma en hållbar framtid genom att integrera miljö, sociala och ekonomiska frågeställningar i undervisningen. I årskurs två så arbetar eleverna i grupper om fyra elever för att driva ett UF-företag. Detta kulminerar i samband med den årliga UF-mässan där eleverna får möjlighet att visa upp sin produkt inför allmänheten. Skolan har 198 elever i totalt 6 klasser. Personalstyrkan är ungefär 25 personer. Övrigt På hösten år 2019 besökte Sveriges statsminister Stefan Löfven och Sveriges arbetsmarknadsminister Eva Nordmark skolan. Under 2021 och 2022 uppmärksammades skolan i svensk nyhetsrapportering sedan chilenska fiolspindlar rapporterades ha påträffats i dess lokaler. Källor Externa länkar Officiell webbplats
Görslövs kyrka

Görslövs kyrka är en kyrkobyggnad i Görslöv och Staffanstorps kommun i Skåne. Den tillhör Uppåkra församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan härstammar från den romanska tiden. Valven slogs på 1300-talet och senare under medeltiden fick kyrkan ett torn i väster. Kyrkan omtalas i arkivets handlingar första gången 1670. Var först i romansk stil sedan utvidgad mot götisk stil. Den nyare versionen av kyrkan är mer mot götisk övergångsstil. År 1884-85 undergick kyrkan åtskilliga restaureringsarbeten. Byggmästare var Axel Svensson i Malmö och arkitekt var Salomon Sörensen. Gamla tornet apterades till kyrkan så denna är ett valv större med plats för 180 personer. Ett nytt torn med spira blev uppfört på västra sidan. Den gamla orgeln flyttades till tornet till orgelrummet ovanför vapenrummet. Nytt kor och ny sakristia blev uppfört. Hela kyrkans inre ströks med ljusgrå färg utom valven som var vita, och delades in i kvader med mörkare streck. Korgolvet liggande ett steg högre än kyrkgolvet är lagt med cementmosaik utanför altarringen. Sex nya fönster tillkom och sex fönster blev utvidgade. Nytt altarbord, nya korpallar och nytt altarskrank. De två sista beklädda med purpurfärgad schagg liksom insidan av predikstolen. Altartavlan från 1592 och renoverad 1788 och predikstolen, vilka är rikt skupterade och utförda i renaissancestil, har restaurerats så långt, att den gamla oljefärgen tagits bort, träet har rengjorts och saknade träfragment har ersatts med bitar av gammal ek. Sedan har allt förgyllts. Iforna tavlor med värdelösa intryck har insatts bibelspråk i guld på svart botten. Predikstolen har fått en ny fot och trappa i rennaissancestil. På ömse sidor om altartavlan hängdes draperier av schagg i samma färg som altarskranket. Hela kyrkan var täckt med galvaniserad järnplåt. Den mindre kyrkklockan blev omgjuten och utvidgad av Johan A. Beckman & Co i Stockholm. Arbetet blev avsynat av byggnadskommittén och byggmästaren Christian Mortensen från Malmö 5 november 1885. År 1885 revs det mesta av gamla tornet och ett helt nytt byggdes utanför dess rester, varigenom kyrkans karaktär förändrades. Även kyrkans absid byggdes om. Interiört finns målningar av Svante Thulin från 1900-talets början. Inventarier Både altaruppsatsen och predikstolen dateras till 1500-talet. En romansk dopfunt av sandsten från kyrkan förvaras idag på Lunds universitets historiska museum (Bild). Orgel 1854 byggde Jöns Olsson Lundahl, Malmö en orgel med 8 stämmor. Orgeln stämdes om av sonen Anders Victor Lundahl, Malmö, i samband med restaureringen av kyrkan 1885. 1911 byggde Olof Hammarberg, Göteborg en orgel med 14 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1970 av J. Künkels Orgelverkstad AB, Lund och är en mekanisk orgel. Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter Externa länkar Information från församlingen Wikimedia Commons har media som rör Görslövs kyrka.
Görvälns griftegård

Görvälns griftegård är en begravningsplats i Järfälla kommun, Stockholms län. Den anlades under åren 1966–1977 efter ritningar av Per Friberg. På området finns en 300 meter lång vattenväg med elva vattenfall. På den högst belägna platsen finns en minneslund inbäddad i omgivande skog. På griftegården finns även ett träkapell utan religiösa symboler, uppfört efter ritningar av samma arkitekt. Kapellet kallas Pilgrimskapellet och invigdes 1977 av biskop Ingmar Ström. Den 8 december 2017 invigdes ett muslimskt gravkvarter med 220 kistgravar. Källor
Görvälns vattenverk

Görvälnverket är ett vattenverk som tillhör Norrvatten och förser flera kommuner i norra Storstockholm med dricksvatten. Det ligger på ön Skäftingeholmen i Mälarfjärden Görväln i Järfälla kommun. Historik Verket kom till i samband med bildandet av Norrvatten 1926. Tre år senare invigdes förbundets första vattenverk; Görvälnverket. Vid starten fanns tre medlemmar i kommunalförbundet, numera är 14 kommuner medlemmar. Knappheten på grundvatten var den egentliga orsaken till att kommunerna började samarbeta kring vattenförsörjningen i regionen och som i dag ombesörjs av kommunalförbundet Norrvatten. Till verket hör även ett tidigare fiskartorp, som uppfördes omkring år 1904 och numera är personalbostad. Ursprungligen bestod verkets vattenrening endast av snabbfiltrering och klorering. Efterhand som vattenbehovet och kraven ökade har verket byggts ut och reningsprocessen har förbättrats. Råvatten tas in från Görvälnfjärden i Mälaren från två alternativa djup: 22 meter respektive 4 meter. Efter en vattenreningsprocess pumpas dricksvattnet ut i ett 26 mil långt huvudledningsnät som till största delen består av stål- och betongrör med en diameter på upp till 1,2 meter. I dag är Görvälnverket ett av Sveriges modernaste vattenverk och vattnet som produceras är ett av Sveriges bästa dricksvatten. Kvaliteten är minst lika hög, och i många fall högre, än den som gäller för vatten som köps på flaska. Under 2008 producerades 43,4 miljoner kubikmeter dricksvatten i Görvälnverket, som levereras till ungefär en halv miljon människor. Bilder Källor Norrvattens historia Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Görvälns vattenverk.
Göta Arkhuset

Göta Arkhuset, är ett kontors- och bostadshus vid norra sidan av Medborgarplatsen på Södermalm i Stockholm, som uppfördes 1983 i kvarteret Göta ark vilket gav huset sitt namn. Kvarteret På Petrus Tillaeus karta från 1733 hade kvarteret namnet Nederland. Norr om Högbergsgatan och ända upp till Sankt Paulsgatan låg kvarteret Göta ark (1989 namnändrad till Noe ark och Skaraborg). Den västra delen av kvarteret Nederland namnändrades redan på 1940-talet till Göta ark. Den östra delen fick behålla sitt ursprungliga namn. Däremellan anlades en förlängning av Repslagargatan. I kvarteret Nederland uppfördes 1861 Hotell Göteborg i direkt anslutning till den nya järnvägsstationen Södra station. På 1930-talet försvann byggnader och kvarter när Södergatan schaktades fram genom Södermalm. Fram till början av 1980-talet var kvarteret Göta ark och de västra delar av Nederland i princip helt utplånade. Sedan däckade man över Södergatan för Söderledstunneln och återskapade kvarteren. Byggnaden Fastigheten utgörs av en kontorsbyggnad om ca 22 000 m² i fem till sju plan uppförd efter ritningar av Riksbyggens arkitektavdelning där Claes Mellin ansvarade för projektet. Fasaderna består av tidstypiska betongelement. En skorsten för Söderledstunnelns ventilationsanläggning kommer upp genom byggnaden och mynnar 50 meter ovan omgivande mark. Nutida bilder Om- och tillbyggnad År 2010 väcktes planer på att bygga om och till Göta Arkhuset. Fastighetsägaren, GE Real Estate planerar en galleria i stället för tonvikt på kontor och bostäder. Cirka 11 000 kvadratmeter handel kommer att byggas i husets entréplan och det skall bli möjligt att passera igenom Göta Arkhuset mellan Medborgarplatsen och Högbergsgatan. Stadsbyggnadsnämnden antog detaljplanen för om- och tillbyggnaden den 17 februari 2011. Planförslaget möjliggör drygt 50 nya bostäder, 2 500 kvadratmeter nya kontorslokaler och 2 500 kvadratmeter för handel. Kvarteret utvidgas mot väster in mot Fatbursparken och mot norr genom att Högbergsgatan smalnas av. I oktober 2019 hade inga byggarbeten påbörjats. Idag ägs huset av Fastighetsbolaget Balder. Källor Stockholms stadsbyggnadskontor, bygglovsritningar upprättade av Riksbyggen 1983-04-18. Stockholm direkt: Så blir Södermalms nya Medborgarplats, publicerad –5 november 2010 Detaljplan för Göta Ark i stadsdelen Södermalm, Dp 2007-36047-54 Vidare läsning Kvarteret Göta Ark - Södermalm i tid och rum. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Göta Arkhuset.
Göta Bio

Göta Bio är en biograf i Jonsered i Partille kommun. Filmvisningarna sköts sedan 1996 av biografföreningen Götas Vänner (bildad 1995). Föreningen tilldelades 2007 Partille kommuns kulturpris för sitt arbete med och sin verksamhet kring biografen. Under 2013 har utrustningen bytts ut och från och med 2014 visar Göta Bio sina filmer digitalt.
Götalundens kyrka

Götalundens kyrka är en kyrkobyggnad belägen strax norr om Trollhättans centrum. Den tillhör Trollhättans församling i Skara stift. Historia Norra Trollhättans småkyrkostiftelse bildades 5 juni 1953 med syftet att bygga "en värdig och permanent gudstjänstlokal" i de norra stadsdelarna. Lektor Oskar Hörmander var initiativtagare och stiftelsens första ordförande. Stadsfullmäktige beslöt 1956 att upplåta en del av parkområdet vid Götalundens begravningsplats och 1957 kunde kyrkoherde Lennart Fridén ta det första spadtaget. Kyrkobyggnaden Kyrkan var då den byggdes 1958 ursprungligen en småkyrka vid sidan om församlingens huvudkyrka och därmed stiftets första. Den ritades av den lokale arkitekten Leif Wijkmark och invigdes den 7 december 1958. Den var redan från början sammanbyggd med förskola och fritidsgård. Byggnaden har branta gavlar av slammat tegel med sadeltak. Interiören har tidstypiska limträbjälkar. I början av 1970-talet ansågs kyrkan vara för liten och i mars 1973 kunde en tillbyggnad med bland annat en sakristia på kyrkans norra sida invigas. Efter delningen av Trollhättans församling 1989 blev Götalundens kyrka församlingskyrka i Götalundens församling. År 1993 utökades byggnaden med personalrum och kyrksalen fick ett marmorgolv. Utseende på kyrkan idag fick den under året 2015 då den byggdes till och renoverades. Kyrkan återinvigdes 24 oktober 2016 av biskop Åke Bonnier. Inventarier Dopfunten från 1971 är utförd av Erik Sand. Underdelen är uppbyggd som en så kallad trollknut Altartavlan från 1974, en triptyk målad av John Hedæus, ersatte ett tidigare upplyst kors. Predikstolen tillkom 1977. Orgel Den första orgeln tillverkad 1962 av A. Magnusson Orgelbyggeri AB var placerad på läktaren. Den flyttades 1992 till Skogshöjdens kyrka Samma år kunde en ny orgel, placerad på golvet i öster, tas i bruk. Det är en mekanisk orgel med ljudande fasad, tillverkad 1992 av Tostareds Kyrkorgelfabrik. Den har sjutton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 65. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Externa länkar Götalundens församling
Göteborgs Nation, Lund

Göteborgs Nation is one of thirteen student nations of Lund University, Sweden. With its 4,298 members, Göteborgs is the largest nation in Lund, ranking ahead of Lunds Nation. The nation is known for organizing GA-balen ("The GA ball"; named after Swedish King Gustav II Adolf), one of Sweden's largest balls. History Göteborgs Nation was founded in 1682, less than two decades after the founding of the university and its first nations. The nation's member count increased from around 25 members in the 1700s, to 40 members in the 1800s and 88 members by 1901. By 1952, Göteborgs had constructed its own nation house, Kållehus, with enough rooms to house 47 students. The construction was led by the nation's Inspektor at the time, professor of philosophy Åke Petzäll and his wife Astrid. In 1959, another housing complex was inaugurated, Bohus, which consisted of 13 single-floor homes and one communion house. It could house 18 student families in pairs and 70 students in single rooms. The nation decided to sell these properties in 1980 and today, Kållehus at Östra Vallgatan 47 remains as its nation house and headquarters, along with Kajutan, where a variety of activities take place. In 1964, the first Gustav II Adolf ball was arranged, which the nation claims to be the second-largest formal-wear ball in the Nordic countries, ranking behind the Nobel Banquet. The ball is held every year in November, to celebrate Gustav II Adolf's founding of the city of Gothenburg. Honorary members (selection) Carl Block Olof Sundin Carl-Gustaf Andrén (1974) Pehr G. Gyllenhammar (1975) Bengt E. Y. Svensson (1978) Gunnar Bramstång (1981) Lars Hjörne (1981) Louise Vinge (1981) Tomas von Brömssen (1984) Sten-Åke Cederhök (1984) Sören Mannheimer (1986) Viveca Lärn (1995) Sture Allén (2004) Jan Eliasson (2005) Gert Wingårdh (2006) Sissela Kyle (2008) Lars Eckerdal Håkan Westling Wilhelm Tham (2018) References
Göteborgs nation i Lund

Göteborgs nation i Lund är en av 13 studentnationer vid Lunds universitet. Historia Nationerna i Lund bildades 1668 i samband med att ”det karolinska universitetet” grundades. Förebilderna för nationerna i Lund fanns i Uppsala och i Tyskland. Göteborgs nation bildades 1682. Vid sekelskiftet 1700 fanns följande nationer i Lund: Skånska nationen, Östgöta, Västgöta, Smålands, Blekingska, Göteborgs, Kalmar och Värmlands nation. 1890 delades Skånska nationen i fem nationer och 1928 bildades Hallands nation genom en utbrytning ur Göteborgs nation och därmed var alla nationer grundade, som lever kvar idag i Lund. Under 1700-talet hade Göteborgs nation i snitt cirka 25 medlemmar, under 1800-talet cirka 40 medlemmar och 1901 hade nationen 88 medlemmar. År 1830 bildades Akademiska Föreningen (AF) genom att nationerna gick samman och därigenom fick studentlivet i Lund fastare former samt ordentliga lokaler genom uppförandet av ett föreningshus 1850-1951, AF-Borgen. 1952 byggde Göteborgs nation sitt första hus, Kållehus, där 47 studenter kunde flytta in. Byggnationen genomdrevs med hjälp av nationens dåvarande inspektor, professor Åke Petzäll och hans hustru Astrid, född Ekman. 1959 invigdes ett nytt bostadskomplex, Bohus, bestående av 13 enplans bostadshus och ett gemensamhetshus. Här fanns det plats för 18 studentfamiljer i dubbletter och 70 studenter i enkelrum. 1980 beslöt sig nationen för att sälja Bohus och idag återstår Kållehus på Östra Vallgatan 47 som nationshus med expeditionen och Kajutan, där en rad olika verksamheter bedrivs. 1964 höll nationen sin första Gustav II Adolfsbal, vilken idag har växt till att vara den andra största årligen återkommande frackfesten i Norden efter Nobelfesten samt norra Europas största studentbal. GA-balen hålls varje år i AF-Borgens stora sal i anslutning till Gustav Adolfsdagen i november. Detta för att hylla kungen som grundade Göteborg 1621. Vännationer Göteborgs nation vid Uppsala Universitet, Uppsala Nyländska nationen vid Åbo Akademi, Åbo Hedersledamöter (urval) Carl Block Olof Sundin Carl-Gustaf Andrén (1974) Pehr G. Gyllenhammar (1975) Bengt E. Y. Svensson (1978) Gunnar Bramstång (1981) Lars Hjörne (1981) Louise Vinge (1981) Tomas von Brömssen (1984) Sten-Åke Cederhök (1984) Sören Mannheimer (1986) Viveca Lärn (1995) Sture Allén (2004) Jan Eliasson (2005) Gert Wingårdh (2006) Sissela Kyle (2008) Lars Eckerdal Håkan Westling Wilhelm Tham (2018) Per Andersson (2023) Inspektorer Nationens nuvarande inspektor är docent Andreas Inghammar. År 2001 tillträdde nationens första proinspektor Sigvard Bardosson. Åren 2015-2025 var Monica Larsdotter nationens proinspektor. Hösten 2025 installerades det för första gången två proinspektorer, Wilhelm Tham och Catharina Piper. Källor Externa länkar Göteborgs nations webbplats
Göteve kyrka

Göteve kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Floby församling (före 2006 Göteve församling) i Skara stift. Den ligger i den västra delen av Falköpings kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes under tidigt 1100-tal och virket i långhuset har dendrokronologiskt daterats till år 1092. Kyrkan är uppförd i romansk stil med absid och dubbla läktare och är en av Falbygdens bäst bevarade av denna typ. Den västra delen av långhuset byggdes i början av 1700-talet, men därefter har kyrkorummet knappast förändrats. Sakristian och vapenhuset tillkom troligtvis under 1600-talet. Det nuvarande vapenhuset uppfördes 1918. Väggar och tak är dekorerade i lantlig barockstil. Takmålningen från 1791 är utförd av Matthias Hasselberg. Klockstapeln på kyrkogården tillkom på 1600-talet. Den ena av klockstapelns två klockor är från Skärvums kyrka som revs 1759. Inventarier Läktarbröstningen är smyckad av arkader i plattskärning och målade med fyra evangelister och tolv apostlar. Altartavlan, målad på duk, bedöms vara från 1600-talet och föreställer Kristi himmelsfärd. Dopfunten, från 1200-talet, är huggen i sandsten. På väggen i koret ovanför dopfunten hänger en madonnaskulptur från 1400-talet skuren i ek, 71 cm hög, och en helgonbild från 1200-talet. Predikstolen i barock tillverkades 1714 av bildhuggaren Kihlman från Borås och pryds av tre träskulpturer. Orgel Orgeln är tillverkad 1951 av Liareds orgelbyggeri. Den har nio stämmor fördelade på två manualer och pedal. Fasaden är samtida med orgeln och ej ljudande. Bilder Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 66. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra Kyrkor. 1990. sid. 169. ISBN 91-97156108 Externa länkar Bengans historiska sidor - Göteve kyrka Bebyggelseregistret - Göteve kyrka Kyrkokartan Göteve kyrka Wikimedia Commons har media som rör Göteve kyrka.
H55-paviljongen

H55-paviljongen är en byggnad i Helsingborg som har sitt ursprung i en av de tre paviljonger som ritades till Helsingborgsutställningen 1955, H55, av arkitekten Carl-Axel Acking. Beskrivning Paviljongerna var under utställningen placerade tvärs över Parapeten i Norra hamnen, i öst-västlig riktning, med sina kortsidor ut mot sundet respektive in mot staden och en på längden utkragande övervåning som vilade på pelare ut över kajpromenaden. På så sätt kunde utställningsbesökare passera under byggnaderna. De tre paviljongerna hade mindre individuella skillnader, men i huvuddrag var långsidorna klädda med vitlackerade plåtar, på sina platser uppbrutna av fönstersektioner av varierad utformning. Övervåningarnas kortsidor var helt uppglasade, vilket gav riktade vyer mot staden i öster och Öresund i väster. Paviljongerna var utförda i enkla konstruktioner och efter utställningen monterades de ner. Till H99-utställningen fann man rester av en av paviljongerna hos en skrothandlare och med hjälp av dessa kunde man uppföra en kopia av paviljongen inför utställningen, med ritningar av Tangram Arkitekter. Replikan placerades dock på en annan plats och överspände därför inte Parapeten som sina föregångare. Istället var den placerad nordöst om Restaurang Parapeten, vid den del av Norra hamnen som kallas Cityhamnens södra ände. Efter H99 har byggnaden bland annat fungerat som utställningspaviljong, till exempel för utställningen "ALLRUM – från H55 till H05" under designåret 2005. Paviljongen hyrs sedan dess ut av Helsingborgs stad som konferens- alternativt festlokal. Bildgalleri Källor Bevarandeplanskommittén, Helsingborgs stad (2003). Helsingborgs stadskärna: Bevarandeprogram 2002. Helsingborg: Helsingborgs stad. ISBN 91-631-3664-3
HMS Hugin (P151)

HMS Hugin (P151) var det först sjösatta av de 16 fartyg som ingick i den svenska marinens serie av patrullbåtar av Hugin-klass. Hugin ingick i 5/48/18. patrullbåtsdivisionen som i sin tur ingick i det som var 3. ytstridsflottiljen. Fartyget sjösattes den 3 juni 1977 men levererades först den 3 juli 1978. Det tjänstgjorde under cirka 22 år, varav 15 år på linje. Huvuduppgifterna var att ingå som en del av invasionsförsvaret genom att bekämpa mindre kvalificerade fientliga sjöstridskrafter, övervaka sjöterritoriet, avvisa kränkningar, utföra eskorttjänst samt lägga ut mineringar. Hugin togs ur tjänst samma dag som 18. patrullbåtsdivisionen lades ned, den 30 juni 2001. Fartyget lämnades i "befintligt skick" över till Göteborgs Maritima Centrum, där hon ligger innanför sin föregångare, jagaren HMS Småland (J19). Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör HMS Hugin (P151). Veteranflottiljens webbplats Om den ideella föreningen Patrullbåten Hugins Vänner Referenser Noter Tryckta källor Nilsson, Stefan (2013). Patrullbåtsboken. Älvsjö: Stefan Nilsson Sjösäkerhet. Libris 14803115. ISBN 9789197892322
HMS Kalmarsund (13)

HMS Kalmarsund, även MUL 13, var en minutläggare i svenska marinen som togs i tjänst 1953. Fartyget hette MUL 13 tills 1985 då den fick sitt nuvarande namn Kalmarsund. Hon var stationerad på sydkusten tillsammans med HMS Öresund (18). Kalmarsund är idag ett museifartyg vid Göteborgs Maritima Centrum. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör HMS Kalmarsund (13).
HSwMS Nordkaparen (1961)

HSwMS Nordkaparen (Nor), was the fifth boat of the Draken-class submarine of the Swedish Navy. Construction and career HSwMS Nordkaparen was launched on 8 March 1961 by Saab Kockums, Malmö and commissioned on 4 April 1962. On 18 September 1980, Nordkaparen was extremely close to colliding with a foreign submarine between Utö and Huvudskär. During a speed test, Nordkaparen operated together with one of the navy's helicopters for anti-submarine warfare. This had its hydrophone immersed in the water. Just as the submarine was about to begin testing, Nordkaparen was called by the helicopter, which wondered if there were two submarines that would perform speed tests. The submarine replied that it was alone and stepped to the surface for safety reasons. Just as Nordkaparen broke the water surface, a submarine passed under the keel of the Swedish submarine by a margin of a few decimetres. The incident was followed by a two-week submarine hunt. She was decommissioned in 1988 and became a museum ship in Maritiman, Gothenburg. Gallery References