NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Eriksdalslunden

Eriksdalslunden är en parkanläggning och ett koloniträdgårdsområde på Södermalm i Stockholms innerstad. Parken ligger mellan Eriksdalsbadet och Ringvägen och koloniområdet sträcker sig ända ner och västerut längs Årstaviken från Eriksdalsbadet i öst till Södra Årstalundens koloniområde i väst. I Eriksdalslundens koloniområde finns även en ditflyttad kiosk från Stockholmsutställningen 1897. Historik Namnet kommer från gården Eriksdal som låg ungefär där Eriksdalsbadet finns idag. På 1820-talet ägdes gården av Erik Almgren som förmodligen givit namn åt platsen. På 1880-talet köpte Stockholms stad området för utbyggnad av Eriksdals vattenverk. Två av koloniträdgårdsrörelsens stora förespråkare har gett namn åt två gångvägar i området; Anna Lindhagen och Anna Åbergsson. Anna Lindhagen var åren 1906–1921 ordförande i Föreningen koloniträdgårdar i Stockholm och Anna Åbergsson var föreningens förste kassaförvaltare. Koloniträdgårdsområdet Koloniträdgårdsområdet anlades år 1906 på sluttningen ner mot Årstaviken och är ett av Stockholms äldsta. Marken ägs av Stockholms stad, som arrenderar ut den till Eriksdalslundens koloniträdgårdsförening. Föreningen är innerstadens största och har 143 lotter. När området var nytt fick kolonisterna bara bygga maximalt sex kvadratmeter stora lusthus (så kallades stugorna) och stugorna fick bara ritas av två välkända arkitekter; Ragnar Östberg och Lars Israel Wahlman. Endast män accepterades som kolonister, ej ensamstående kvinnor och för att få en lott krävdes att man hade fast bostad. Det fanns dock ett undantag, det var byggnaden på lott nr 1A, på lotten står en hitflyttad kiosk från Stockholmsutställningen 1897. I samband med nybebyggelsen i kvarteret Halmen 1 (Ringvägen 92–94) revs år 2000 sex kolonistugor. Koloniområdet är utpekat som kulturhistoriskt värdefull miljö i Översiktsplanen 1997 (ÖP 97). Parken Eriksdalslundens park anslutar mot norr och ost om koloniområdet och sträcker sig till Ringvägen. En stentrappa leder ner från Ringvägen till parken, som består huvudsakligen av grönområde med parkvägar. Enligt detaljplanen finns plats för en lekplats avsatt i parkens mitt. Öster om parken finns Clarion Hotel. Intill Ringvägen, vid stentrappans början står BP:s mosaikskylt som påminner om att det fanns en gång en BP-bensinstation på platsen. Bilder Ryska smällen Den 22 februari 1944 fällde ett sovjetiskt bombflygplan tre bomber i området vid dagens Eriksdalsbadet. Två föll mitt i parken Eriksdalslunden; den tredje förstörde den nyuppförda Eriksdalsteatern vid Årstavikens vatten. Det föll även bomber på andra platser i södra Stockholm och i Strängnäs. Händelsen kallades även för "Ryska smällen". Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Eriksdalslunden. Eriksdalslundens koloniträdgårdsförening
Eriksdalsskolan

Eriksdalsskolan är en kommunal grundskola belägen vid Ringvägen 58 på Södermalm i Stockholm. Den grundades 1938 och är, med cirka 1100 elever och 260 medarbetare, en av Sveriges största grundskolor. Skolan bedriver undervisning i samtliga årskurser på grundskolan samt förskola. Skolan gav en möjlighet för eleverna att skapa sin egen profil. De kan bland annat välja extra minuter bild och i högstadiet har eleverna möjlighet att fördjupa sig i specifika ämnen genom elevens val. Skolbyggnaden uppfördes 1937–1938 efter ritningar av arkitekterna Helge Zimdal och Nils Ahrbom. Eriksdalsskolan har på dess privata innergård gjort en trädgård för hållbar odling, där odlas grödor som sedan används i skolmaten. Arkitekten som designat innergården är Bertil Thermaenius, designer inom Permakultur. Han har vid tidigare tillfällen byggt en serie hus med lågt energibehov, kallade "Alla Tiders Trähus". Grödorna odlas av eleverna själva vilket gör att de får engagemang i och inflytande på den mat som tillagas. Trädgården innefattar även ett kretslopp som är ett kombinerat kompost- och växthus, innergården är baserad på samverkan mellan hus och växter som skapar harmoni och stabilitet. Senare har trädgården restaurerats av Gustav Krantz, undervisande på Eriksdalsskolan. Historik Platsen som skolan uppfördes på kallades förr Rackarberget, där stadens rackare hade sin stuga. Stugan revs 1931. Tiden innan skolan byggdes spelade främst Eriksdals IF fotboll där skolans fotbollsplan fortfarande ligger, dock har Hammarby publikrekordet då laget hyrde in sig i en träningsmatch mot Sandviken inför uppemot 4000 åskådare. Skolan började projekteras 1936 och skolbyggnaden uppfördes 1937–1938 efter ritningar av arkitekterna Helge Zimdal och Nils Ahrbom, med utsikt över Årstaviken. På höstterminen 1938 öppnades skolan. Ursprungligen inrymde skolan, förutom den vanliga folkskolan, även handelstekniska och hushållstekniska linjer. Tidigt var Eriksdalsskolan Europas modernaste skola och innehöll bland annat egen simhall, idrottshall, bibliotek och biograf. Kostnad för byggnation och projektering uppgick i dåvarande penningvärde till cirka 4,5 miljoner kronor med en inventariekostnad om 300 000 kronor. Eriksdalsskolan renoverades och byggdes ut åren 1989–1991 till en kostnad av cirka 250 miljoner kronor. Centralt placerad på Eriksdalsskolans skolgård står statyn Flores och Blanzeflor (1942–1943) av Stig Blomberg. Skolan figurerar i boken och filmen med samma namn, Tusen gånger starkare (2006), av Christina Herrström. Bemärkta elever Robyn Marcus Price Pa Dibba Nils Kurt Erik Einar Grönberg Rektorslängd 1993–2017 Eriksdalsskolan Mats Carlsson 1993–1999 Gunnar Wohlin 1999–2000 Heléne Wallerstedt ( fd. Lindqvist) 2000–2009 Pär-Åke Nordenberg 2009–2010 Helena Nilsson 2009–2012 Heléne Wallerstedt (fd Lindqvist) 2012–2015 Yvonne Axelle Johnsen vt. 2015 Happy Hilmarsdottir Arenvall 2015–2017 Anna Stjelke 2019–ff Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Eriksdalsskolan. Officiell webbplats Dokumentärfilm om skolan (1946)
Вестерботен (лен)

Лен Вестерботен (на шведски: Västerbottens län) е лен в северна Швеция. Граничи на север с лен Норботен, на юг с лените Йемтланд и Вестернорланд, а на изток с Балтийско море. Административен център на лена е град Умео. Общини в лен Вестерботен В рамките на административното си устройсто, лен Вестерботен се разеделя на 15 общини със съответно население към 31 декември 2013 : Източници
Comtat de Västerbotten

El Comtat de Västerbotten, o Västerbottens län és un comtat o län al nord de Suècia. Fa frontera amb els comtats de Västernorrland, Jämtland, i Norrbotten, així com el comtat noruec de Nordland i el Golf de Botnia. Municipis A la província de Västerbotten: Norsjö Robertsfors Skellefteå Umeå Vindeln Vännäs A la Lapònia Sueca: Dorotea Lycksele Malå Sorsele Storuman Vilhelmina Åsele A Ångermanland: Bjurholm Nordmaling Una petita part del municipi d'Umeå Enllaços externs Oficina Administrativa del comtat de Västerbotten Consell del Comtat de Västerbotten
Västerbotten (kraj)

Kraj Västerbotten (švédsky Västerbottens län) je kraj na severu Švédska. Hraničí s kraji Västernorrland, Jämtland a Norrbotten, stejně jako s norským krajem Nordland a Botnickým zálivem. Provincie Pro zobrazení historie, geografie a kultury viz Västerbotten, Laponsko a Ångermanland. Västerbotten kraj zahrnuje provincii Västerbotten a částí provincie Laponsko a Ångermanland. Státní správa Hlavním cílem krajské správní rady je splnit cíle stanovené v národních politikách parlamentem a vládou, aby bylo možné koordinovat zájmy kraje, aby se podpořil rozvoje kraje, vytvořily regionální cíle a zajistil náležitý právní proces. Správní rada kraje je vládní agentura v čele s guvernérem. Obce Území kraje se dělí na 15 samosprávných obcí (kommuner). Symboly Znak kraje Västerbotten je kombinací znaků provincie Västerbotten, švédského Laponska a Ångermanlandu. Když je zobrazen s královskou korunu, tak představuje krajskou správní radu. Znak je rozdělen na pásy, základna je rozdělena na znak Västerbottenu, znak Laponska a znak Ångermanland. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Västerbotten County na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Västerbotten na Wikimedia Commons Regionální sdružení místních orgánů v Kraji Västerbotten Správní rada Kraje Västerbotten Västerbottenská krajská rada
Västerbottens län

Västerbottens län er et nordsvensk län (fra 1638). Det består af landskabet Västerbotten og ca. en tredjedel af landskabet Lappland, og en mindre del af Ångermanland. Større byer De ti største byer i Västerbottens län, sorteret efter indbyggertal: Indbyggertal pr. 31. december 2005, Statistiska centralbyrån (SCB). Se også Norrland
Västerbottens län

Västerbottens län ist eine Provinz (län) in Schweden und besteht aus der historischen Provinz Västerbotten, dem südlichen Teil Lapplands und dem nordöstlichen Teil von Ångermanland. Geographie Das Territorium von Västerbottens län macht 13,2 % der Fläche des schwedischen Staatsgebietes aus. Der Norra Sytertoppen im Norra Storfjället ist mit 1.768 m der höchste Berg in Västerbottens län. Bevölkerung Der Anteil an der Gesamtbevölkerung Schwedens beträgt 2,8 %. Touristische Routen Die Straßen des Blauen Wegs (Blå Vägen) – die Wildnisstraße, Vildmarksvägen und Inlandstraße (Inlandsvägen) – sind für den Tourismus besonders ausgewiesen. Ebenso durchquert die Inlandsbahn die Provinz. Politik Regionalrat Wahlen seit 2018 Der Regionalrat wird folgendermaßen turnusmäßig alle vier Jahre gebildet: Nach der Wahl wurde eine Koalition S, V und MP gebildet. Sie verfügen mit 39 von 71 Sitzen über eine Mehrheit. Gemeinden und Ortschaften Gemeinden Västerbottens län besteht aus 15 Gemeinden (schwedisch: kommuner). (Stand: 31. Dezember 2024) Ortschaften Im Jahr 2015 gab es in Västerbottens län 71 Ortschaften mit mehr als 200 Einwohnern (schwedisch: tätorter). Die Abgrenzung der tätorter ist völlig unabhängig von der politischen Gliederung in Gemeinden (kommuner). Größte Ortschaften: Umeå (83.249 Einwohner) Skellefteå (35.516 Einwohner) Lycksele (8.545 Einwohner) Holmsund (5.962 Einwohner) Vännäs (4.373 Einwohner) (Stand: 31. Dezember 2015) Weblinks Einzelnachweise
Provincia de Vestrobotnia

La provincia de Vestrobotnia (en sueco: Västerbottens län}) (Botnia Oeste) es una de las 21 provincias administrativas que conforman Suecia. Cuenta con un gobierno civil o länsstyrelse, el cual es dirigido por un gobernador nombrado por el gobierno. También posee una diputación provincial o landsting, la cual es la representación municipal nombrada por el electorado de la provincia. La provincia tiene un territorio que corresponde a las provincias históricas de Vestrobotnia, Laponia y Ångermanland y limita al norte con la provincia de Norbotnia; al este, con el golfo de Botnia; al sur, con la provincia de Västernorrland; al suroeste, con la provincia de Jämtland; y al oeste, con Noruega, con la provincia de Nordland. Historia La provincia de Västerbotten se formó en enero de 1638 en la parte norte de la provincia de Västernorrland porque se consideraba que la minería en la mina de plata de Nasa requería un gobernador más cercano a Härnösand. Desde entonces, casi siempre ha habido una provincia con este nombre. Sin embargo, durante el período 1654–60 y 1664–74, el área se incluyó en Vestrobotnia y Ostrobotnia, y 1660–64 en la provincia de Västernorrland.​ Política La región de Vestrobotnia es un organismo cooperativo responsable del desarrollo regional en la provincia de Västerbotten. El Consejo provincial y los 15 municipios de la provincia establecieron la Región Vestrobotnia el 1 de enero de 2008. Su misión principal es centrarse en el crecimiento y desarrollo de la provincia. Tiene como objetivo mejorar las condiciones de vida para los ciudadanos de la provincia.​ Geografía La provincia de Vestrobotnia tiene una naturaleza variada, desde el accidentado paisaje costero del golfo de Botnia hasta la imponente naturaleza montañosa del oeste en la frontera con Noruega. En el medio está el interior con kilómetros de bosques y pantanos. La reserva natural de la provincia refleja esta diversidad. El punto más alto de la provincia es Norra Sytertoppen (1.767 m sobre el nivel del mar). En la provincia de Vestrobotnia hay un parque nacional, llamado Björnlandets en el municipio de Åsele y 180 reservas naturales. Las reservas naturales tienen un área total de aproximadamente 800.000 hectáreas y, por lo tanto, cubren el 13 por ciento del área del condado. Con sus 560.000 hectáreas, la reserva natural de Vindelfjällen en los municipios de Sorsele y Storuman es el área protegida más grande del norte de Europa. Municipios Véase también Organización territorial de Suecia Referencias Enlaces externos Asociación regional de autoridades locales en Västerbotten (en sueco)
Comté de Västerbotten

Le comté de Västerbotten (en suédois : Västerbottens län, littéralement « Botnie occidentale ») est un comté de Suède situé dans le nord du pays. Son chef-lieu est Umeå. Il est le deuxième comté le plus septentrional de la Suède, seul le comté de Norrbotten étant plus au nord. Il est voisin des comtés de Västernorrland, Jämtland et Norrbotten avec lesquels il constituait la vaste région du Norrland. Il partage également une frontière avec le comté norvégien de Nordland et longe le golfe de Botnie. Provinces historiques Le comté de Västerbotten a un territoire réparti entre les anciennes limites des provinces historiques de Västerbotten, Laponie et Ångermanland. Administration Les principales missions du conseil d’administration du comté (Länsstyrelse), dirigé par le préfet du comté, sont de satisfaire aux grandes orientations fournies par le Riksdag et le gouvernement, de promouvoir le développement du comté et de fixer des objectifs régionaux. Communes Le comté de Västerbotten est subdivisé en 15 communes (Kommuner) : Héraldique Le blason du comté de Västerbotten est une combinaison des blasons des anciennes provinces historiques de Västerbotten, Laponie et Ångermanland. Lorsqu’il est représenté avec une couronne royale, le blason représente le conseil d’administration du comté. Liens externes (sv + en) Conseil d’administration du comté (sv + en) Assemblée locale Portail de la Suède Portail de la Laponie
Västerbotten megye

Västerbotten megye (Västerbottens län) Észak-Svédország egyik megyéje. Szomszédai Västernorrland, Jämtland, Norrbotten megyék, valamint a Balti-tenger és Norvégiában a Nordland megye. Tartomány Fő szócikkek: Västerbotten tartomány, Ångermanland tartomány, Lappland tartomány A megye a történelmi tartományok területein fekszik. Címer Fő szócikkek: Västerbotten tartomány címere, Ångermanland tartomány címere, Lappland tartomány címere A megye címere a három tartomány címerének összevonásából lett. Ha a korona is rajta van, akkor a Megye Adminisztrációs Bizottságát jelöli. Népesség Jegyzetek Külső hivatkozások Värmland megye adminiszációja Värmland megye
Contea di Västerbotten

La contea di Västerbotten o Västerbottens län è una delle contee o län della Svezia situata nella parte settentrionale del paese. Confina con le contee di Västernorrland, Jämtland e Norrbotten, con la contea norvegese di Nordland e il Golfo di Botnia. Comprende il territorio della provincia di Västerbotten e parte delle province della Lapponia svedese e di Ångermanland. Comuni Nella provincia di Västerbotten: Norsjö Robertsfors Skellefteå Umeå Vindeln Vännäs Nella Lapponia svedese: Dorotea Lycksele Malå Sorsele Storuman Vilhelmina Åsele Nella provincia di Ångermanland: Bjurholm Nordmaling Aree naturali In questa contea si trova il Parco nazionale Björnlandet. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Västerbotten Collegamenti esterni Sito ufficiale, su ac.lst.se. (EN) Västerbotten, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Västerbottens län

Västerbottens län, Nederlands: provincie Västerbotten, is een län, een provincie in het noorden van Zweden. Beschrijving Västerbottens län grenst aan de provincies Västernorrlands län, Jämtlands län en Norrbottens län in Zweden, aan de provincie Nordland in Noorwegen en aan de Botnische Golf. De hoofdstad van Västerbottens län is Umeå. Het län omvat het historische landschap Västerbotten. De oppervlakte van de provincie bedraagt 55.401 km², wat 13,5% van de totale oppervlakte van Zweden is. Daarmee is Västerbottens län na Norrbottens län de op een na grootste provincie van Zweden. Västerbottens län had 276.295 inwoners aan het einde van 2022.. Bestuur Västerbottens län heeft, zoals alle Zweedse provincies, een meerduidig bestuur. Binnen de provincie vertegenwoordigt de landshövding de landelijke overheid. Deze heeft een eigen ambtelijk apparaat, de länsstyrelse. Daarnaast bestaat de landsting, dat feitelijk een eigen orgaan is naast het län, en dat een democratisch bestuur, de landstingsfullmäktige, heeft dat om de vier jaar wordt gekozen. Landshövding De vertegenwoordiger van de rijksoverheid in Västerbottens län is sinds 1 augustus 2020 Helene Hellmark Knutsson, een politica van de Arbeiderspartij. Zij was van 2014 tot 2019 minister in de Zweedse regering Löfven I. Landsting De Landsting, formeel Västerbottens län landsting, wordt bestuurd door de landstingsfullmäktige die sinds 1985 uit 71 leden bestaat. Door de landstingfullmäktige wordt een dagelijks bestuur, de landstingsstyrelsen, gekozen. Hierin heeft de meerderheid, bestaande uit Vänster, Arbeiderspartij en Groenen, 9 leden en de oppositie 6 leden. Bij de laatste verkiezingen, in 2018, was de zetelverdeling in de landstingsfullmäktige: Vänsterpartiet 10 Sveriges Socialdemokratiska Arbetareparti 26 Miljöpartiet de Gröna 2 Sverigedemokraterna 5 Centerpartiet 8 Liberalerna 6 Kristdemokraterna 4 Moderata samlingspartiet 10 Het getal achter de partij geeft het aantal zetels. Gemeenten In Västerbottens län liggen de volgende gemeenten:
Västerbotten

Västerbotten (szw. Västerbottens län) – jeden z 21 szwedzkich regionów administracyjnych (län). Siedzibą władz regionu (residensstad) jest Umeå. Geografia Region administracyjny Västerbotten położony jest w północnej części Norrland i obejmuje całą krainę historyczną (landskap) Västerbotten oraz północno-wschodnią część Ångermanland i południową część Lappland. W skład regionu wchodzi także niewielka, niezaludniona część północnego Jämtland. Graniczy z regionami administracyjnymi Västernorrland, Jämtland i Norrbotten oraz od zachodu z terytorium Norwegii (okręg Nordland). Od strony wschodniej z wodami Zatoki Botnickiej. Gminy i miejscowości Gminy Region administracyjny Västerbotten podzielony jest na 15 gmin: Uwagi: W nawiasie liczba mieszkańców; stan na dzień 30 czerwca 2014 r. Miejscowości Lista 10 największych miejscowości (tätort-er) regionu administracyjnego Västerbotten (2010): Przypisy Linki zewnętrzne Regionfakta.com o Västerbotten Region Västerbotten
Comitatul Västerbotten

Västerbotten, în traducere liberă Botnia de Vest este un comitat situat în partea central-estică a Suediei. Reședința sa este orașul Umeå. Geografie Zone urbane Următoarele sunt cele mai mari zece zone urbane din comitat (anul 2015) conform Biroului Central de Statistică al Suediei: Demografie Administrație Västerbottens län este compus din următoarele comune: Note
Вестерботтен (лен)

Лен Ве́стерботтен (швед. Västerbottens län) — лен на севере Швеции. Граничит с ленами Емтланд, Вестерноррланд и Норрботтен. Административный центр — город Умео. Лен полностью включает в себя территорию исторической провинции Вестерботтен, южную часть Лаппланда и небольшую часть на севере Онгерманланда. География На северо-западе лена расположены Скандинавские горы, с которых через весь лен на юго-запад в Ботнический залив течёт множество рек. Крупнейшие из них — Онгерманэльвен, Шеллефтеэльвен и Умеэльвен, а также приток последней Винделэльвен. Также есть множество озер, крупнейшее из которых — Стуруман. Население Плотность населения выше в восточной части Вестерботтена, вдоль моря, где расположены крупнейшие города Умео и Шеллефтео. Административное деление Лен состоит из 15 коммун: Бьюрхольм, центр — Бьюрхольм, Доротеа, центр — Доротеа, Люкселе, центр — Люкселе, Мало, центр — Мало, Нурдмалинг, центр — Нурдмалинг, Нуршё, центр — Нуршё, Робертсфорс, центр — Робертсфорс, Шеллефтео, центр — Шеллефтео, Сурселе, центр — Сурселе, Стуруман, центр — Стуруман, Умео, центр — Умео, Вильхельмина, центр — Вильхельмина, Виндельн, центр — Виндельн, Веннес, центр — Веннес, Оселе, центр — Оселе. Образование Университет Умео — крупное учебное заведение на севере Швеции, пользующийся популярностью среди студентов со всего мира; всего здесь учатся свыше 30 000 студентов. Спорт Область знаменита высокими горами, преобладающими на северо-западе, где расположены популярные среди шведских отпускников горные курорты Хемаван и Тернабю — родные места многих известных спортсменов, в том числе горнолыжников Ани Персон и Ингемара Стенмарка, прославивших Швецию большим количеством международных титулов и призов. В городе Шеллефтео играет одна из сильнейших команд шведской хоккейной Элитсерии — Шеллефтео АИК. Известные жители и уроженцы Бьёрн Ферри (род. 1978) Курт Дегерман (1948—2008) Примечания Ссылки Regional Association of Local Authorities in Västerbotten. Västerbotten County Administrative Board. Västerbotten County Council.
Вестерботен (округ)

Округ Вестерботен, односно Западноботнијски округ (швед. Västerbottens län) је округ у Шведској, у северном делу државе. Седиште округа је град Умео. Округ је основан 1638. године. Положај округа Округ Вестерботен се налази у северном делу Шведске. Њега окружују: са севера: Округ Нурботен, са истока: Балтичко море (Ботнијски залив), са југа: Округ Вестернурланд, са југозапада: Округ Јемтланд, са запада: Норвешка. Природне одлике Рељеф: У округу Вестерботен преовлађују брежуљкаста и брдска подручја до 500 метара надморске висине. Западна трећина округа је изразито планинска, са планинама до 1.800 м н.в., из ланца Скандинавских планина. Клима: У округу Вестерботен влада оштра Континентална клима, посебно у вишим крајевима на западу округа. Воде: Вестерботен је приморски округ у Шведској, јер га Балтичко море, тачније Ботнијски залив, запљускује са истока. Морска обала је веома разуђена, са много острваца и малих залива. Посебно су значајна острва Холмеарна. У унутрашњости постоји низ малих ледничких језера. Најважније реке су Шелефте, Уме и Онгерман. Историја Подручје данашњег округа обухвата делове историјских области Западна Ботнија, Онгерман и Лапонија. Данашњи округ основан је 1638. године. 1809. године мали део округа на североистоку је предат Финској, а већ 1810. године северна половина округа је издвојена као засебан округ Нурботен. Становништво По подацима 2011. године у округу Вестерботен живело је око 260 хиљада становника. Последњих година број становника расте. Густина насељености у округу је око 17 становника/км², што је мање од државног просека (23 ст./км²). Општине и градови Округ Вестерботен има 15 општина. Општине су: Градови (тачније „урбана подручја") са више од 5.000 становника су: Умео - 80.000 становника. Шелефтео - 33.000 становника. Ликселе - 9.000 становника. Холмсунд - 6.000 становника. Види још Западна Ботнија Лапонија Онгерман Умео Референце City Population: SWEDEN Спољашње везе Званични веб-сајт
Вестерботтен (лен)

Ве́стерботтен (Västerbottens län) — лен на півночі Швеції в ландскапах (провінціях) Вестерботтен, Лапландія та Онгерманланд. Знаходиться на плоскогір'ї Норланд і на узбережжі Ботнічної затоки. Межує з ленами Ємтланд, Вестерноррланд і Норрботтен. Адміністративний центр — Умео. Адміністративний поділ Адміністративно лен Вестерботтен поділяється на 15 комун: Комуна Б'юргольм (Bjurholms kommun) Комуна Веннес (Vännäs kommun) Комуна Вільгельміна (Vilhelmina kommun) Комуна Віндельн (Vindelns kommun) Комуна Доротеа (Dorotea kommun) Комуна Ликселе (Lycksele kommun) Комуна Мало (Malå kommun) Комуна Нурдмалінг (Nordmalings kommun) Комуна Нурше (Norsjö kommun) Комуна Оселе (Åsele kommun) Комуна Робертсфорс (Robertsfors kommun) Комуна Сурселе (Sorsele kommun) Комуна Стуруман (Storumans kommun) Комуна Умео (Umeå kommun) Комуна Шеллефтео (Skellefteå kommun) Найбільші міста Станом на 2010 рік. Уродженці Курт Дегерман (1948—2008) Див. також Адміністративний поділ Швеції Ландскап (Швеція) Лен (Швеція) Лапландія Список національних парків Швеції ВЕС Амліден Вестерботтенський полк Примітки Посилання Управа лену Вестерботтен [Архівовано 24 липня 2009 у Wayback Machine.] Лен Вестерботтен [Архівовано 22 грудня 2012 у Wayback Machine.]