NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vånga kyrka, Östergötland

Vånga kyrka är en kyrkobyggnad i Vånga i Vånga socken, Östergötland och Norrköpings kommun. Den ligger en knapp mil väster om Skärblacka och tillhör Borgs församling i Linköpings stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes i nygotik 1864 efter ritningar av arkitekten Fredrik Wilhelm Scholander, men fick byggas upp på nytt med de gamla murarna som bas, då kyrkan brann i samband med åsknedslag den 22 maj 1959, varvid kyrkorummets och tornets tak, kyrkbänkar, orgel och klockor förstördes. Då var kyrkan nyligen restaurerad. Arkitekten bakom detta nybyggnadsprojekt var Erik Lundberg. Invigningen ägde rum den 22 maj 1962. En renovering skedde åren 2022-2023. Församlingssalen i kyrkans västra del utvidgades och fick ett nytt kök. Predikstolen flyttades åt sidan och några bänkar togs bort i kyrkans västra del. Arkitekt var Helena Sandekull. Vånga kyrka har som många andra östgötska kyrkor en medeltida föregångare, men till skillnad mot de flesta andra står resterna av den gamla gråstenskyrkan från 1200-talet kvar i närheten och används i dag som gravkapell. Intill detta finns Mannerheims familjegrav, ett gravmonument över de forna ägarna till Grensholm. Inventarier Altarskåp av ek från verkstad i Östergötland under 1400-talets sista fjärdedel. Krucifix i trä från verkstad i Östergötland under 1300-talets andra fjärdedel. I kyrkans torn hänger två kyrkklockor. Stora klockan är gjuten år 1736, omgjuten senast år 1960 av Bergholtz klockgjuteri. Klockan väger omkring 1000 kg. Lilla klockan är gjuten år 1960 av Bergholtz klockgjuteri. Klockan väger omkring 600 kg. Slagtonerna är e1 och fiss1. Orglar Kronologi 1716: Organisten och amatörorgelbyggaren Carl Björling (1686-1743) konstruerade ett 7-stämmigt orgelverk. 1866: I den 1864 uppförda nya kyrkan installerade Åkerman & Lund Orgelbyggeri, Stockholm en 16-stämmig orgel med två manualer och pedal. 1959: Orgeln förstörs av brand. 1966: Marcussen & Søn, Aabenraa, Danmark byggde en helmekanisk orgel på den nyuppförda kyrkans norra läktare. Den planerades av Augustin Mannerheim, Grensholm, i samråd med orgelbyggarna. Uppställning och intonation utföres av driftledaren Bruno Christensen. Disposition Ryggpositivet tjänstgör som huvudverk: Diskografi The birds and the springs = fåglarna och källorna / Bengt Berg. SACD. Proprius Music PRSACD 7742. 2006. Inspelad 1974. - Även på LP Proprius PROP 7742. Externa länkar och källor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Medeltidens bildvärld, Historiska museet Litteratur och källor Sten L. Carlsson (1973). Sveriges kyrkorglar. Lund: Håkan Ohlssons förlag. ISBN 91-7114-046-8 Dag Edholm (1985). Orgelbyggare i Sverige 1600–1900 och deras verk. Stockholm: Proprius förlag. ISBN 91-7118-499-6 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Augustin Mannerheim, Grensholm (2005) Tidskrift Orgelforum 2005, nr 4 sid. 164, ISSN 0280-0047 Fotnoter Wikimedia Commons har media som rör Vånga kyrka, Östergötland.
Vårby gårds kyrka

Vårby gårds kyrka är en kyrkobyggnad vid Vårby allé 5 i Vårby gård i Huddinge kommun. Den är församlingskyrka i Flemingsberg-Vårby församling i Stockholms stift, och ligger intill ett gravfält från vikingatiden i en sluttning ned mot Mälaren. Kyrkan invigdes den 25 maj 1975 av biskop Ingmar Ström och är sedan 1990 skyddad enligt kulturminneslagen. Den räknas som en av Sveriges första postmoderna byggnader, präglad av en färgglad och fantasifull arkitektur. I kyrkan firas gudstjänst på flera språk. Byggnadens exteriör Anläggningen är ritad av arkitekt Harald Thafvelin och är orienterad i öst-västlig riktning, den består av tre delar. Längst mot väst ligger själva kyrkan. Mot öst följer församlingsbyggnaden i sex plan, i vinkel mellan dessa byggnader ligger klockstapeln innehållande en klocka. Den höga församlingsbyggnaden med sin enkla, släta fasad av rött tegel dominerar mot Vårby Allé. Kyrkbyggnaden däremot är låg och utförd med varierande fasader av vitt tegel och branta takfall med långt utkragande tak. Vart tolfte tegelskift är mönstermurat med tvärställda tegelstenar, vilket ger en intressant skuggeffekt. Sockeln är utförd av betongblock. Entrén till kyrkan ligger på sydsidan, entréskärmtaket är en konstruktion av grov betong. Anläggningens ovanliga arkitektur, som bygger på Thafvelins formgivningsteorier blev mycket omdebatterad av samtiden. Byggnadens interiör Kyrkans interiör domineras av naturmaterial som kalkstensplattor på golven, betong och tegel i väggarna och träpanel i taken. Taket är indelat i pyramidformade avdelningar. De grova pelarna i kyrkorummet påminner om grekiska kolonner med kapitäl, här förenklade och utförd i betong. Harald Thafvelin var inspirerad av den grekiska kulturen när han ritade kyrkan. Vid gudstjänst sitter församlingen runt altarbordet som står mitt i rummet, tanken är att man vid nattvarden ska samlas runt altaret som vid ett måltidsbord. Kyrkorummet är okonventionellt planerat i norr-sydlig riktning med altaret i rummets i norra del. Inför kyrkans invigning krävde biskop Ingmar Ström att altaret ställdes i öster, så skedde men till vardags står alltså altaret i norr. I kyrkorummet finns bland annat textiler av Christina Westman, ett krucifix av silversmeden Birger Haglund och dopskål av silversmeden Martin Öhman. Orgel Orgeln med 13 stämmor är byggd 1978 av Walther Thür Orgelbyggen AB i Torshälla. Orgeln är mekanisk. Bilder Se även Segeltorps kyrka, som också tillhör S:t Mikaels församling Källor Tryckta källor Rasmus Wærn, Olof Hultin, Claes Caldenby m.fl. (2005). Guide till Sveriges arkitektur. Arkitektur Förlag. ISBN 91-86050-559 Broschyr "Kyrkor och kapell i Huddinge" utgiven av Svenska kyrkan i Huddinge, sida 8 Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vårby gårds kyrka. Vårby gårds kyrka.
Vårby strandbad

Vårby strandbad (även kallat Vårbybadet) är ett friluftsbad i Östra Mälaren i Huddinge kommun cirka och ligger 600 meter från Vårby gårds centrum där det finns en tunnelbanestation. Beskrivning Badet anlades redan 1926 av dåvarande ägaren till Vårby gård, ingenjören C. Harry Winberg. Han lanserade anläggningen under namnet "Vårbybaden" (liknande Saltsjöbaden). I Vårby gårds huvudbyggnad drev han en restaurangrörelse mellan 1928 och 1931. På 1930-talet hade "Vårbybaden" sin glansperiod. Badet har idag en cirka 100 meter lång sandstrand med badbrygga vid Mälaren intill Vårby allé. Här finns även en stor äng att sola på samt kiosk, WC, utomhusdusch, lekplatser, omklädningshytter, boulebana och parkering. I närheten finns en stor parkeringsplats. Bilder Källor Huddinge kommun: Vårbybadet. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vårby strandbad.
Vårflodsparken

Vårflodsparken est un parc public situé dans le quartier d'Enskedefältet à Stockholm en Suède. Description Le parc est limité par Bägersta byväg, Estlandsgatan, Ålandsvägen et Livlandsgatan. Il mesure environ 600 mètres de long et entre 60 et 120 mètres de large. Sa superficie est d'environ quatre hectares. Le parc est en grande partie herbeux et à l'extrémité nord-ouest se trouve une aire de jeux avec une pataugeoire ainsi qu'un terrain de jeux de balle et une cabane pour les enfants. Histoire Enskedefältet était à l'origine le prolongement oriental d'Årstaflätet et une partie de la vallée fertile de Valla ås qui s'étendait de Sandsborgskyrkogården à l'est jusqu'à Årsta gård à l'ouest. Le terrain qui appartenait au grand domaine d'Enskede Gård a été acquis en 1904 par la ville de Stockholm et l'urbanisation a commencé dans les années 1920. La zone a été planifiée selon un plan hippodaméen simple et symétrique avec le parc Vårflodsparken formant une bande de verdure au milieu, là où coulait autrefois la rivière Valla ås. La construction du parc a commencé en 1929. Galerie Bibliographie (sv) Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders, Stockholms gatunamn: innerstaden., Stockholm, Liber/Allmänna förlaget, coll. « Monografier utgivna av Stockholms stad », 1986 (ISBN 91-38-90777-1, LIBRIS 7269073) Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Vårflodsparken Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts
Vårflodsparken

Vårflodsparken är en park i stadsdelen Enskedefältet i Stockholms kommun. Parken började anläggas 1929 och fick då sitt namn. Historik Enskedefältet var ursprungligen den östra fortsättningen av Årstafältet och en del av Valla ås bördiga dalgång som sträckte sig från Sandsborgskyrkogården i öster till Årsta gård i väster. Marken som tillhörde storgodset Enskede gård förvärvades 1904 av Stockholms stad och började stadsplanerades på 1920-talet. Området planerades efter ett enkelt, symmetriskt rutnätsmönster med Vårflodsparken som ett grönt stråk i mitten, där Valla å en gång i tiden rann fram (numera i kulvert). Parken sträcker sig mellan Bägersta byväg, Estlandsgatan, Ålandsvägen och Livlandsgatan. Den är långsträckt, cirka 600 meter lång och 60–120 meter bred; cirka fyra hektar. Parken är till stor del gräsbevuxen och i nordvästra änden finns en lekplats med plaskdamm samt en bollplan och en barnstuga. Parkleksverksamhet pågick här från 1940-talet fram till 1990-talet. Bilder Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vårflodsparken. Källor Göran Söderström (redaktör) (2002-2003). Stockholm utanför tullarna - 97 stadsdelar i ytterstaden. Stockholmia förlag. sid. 61-63. ISBN 91-7031-132-3 Anita Lundin (redaktör) (2014). Brännkyrka 1913-2013, Socken som blev 51 stadsdelar. Brännkyrka hembygdsförening. sid. 200-203. ISBN 978-91-8685329-7
Vårfrukyrkan, Stockholm

Vårfrukyrkan, Stockholm är en kyrka i stockholmsstadsdelen Fruängen i Stockholm. Den tillhör Brännkyrka församling i Stockholms stift. Kyrkcentret med församlingslokaler klädda i rött fasadtegel ritades av Sven Hesselgren och invigdes 1963 som Fruängens kyrkcentrum, dock utan den inritade kyrkolokalen. En sådan började byggas 2004 i platsgjuten betong efter ritningar av Lars Bjursten och Kerstin Holmer. Kyrkan invigdes första advent 2005 och fick då namnet Vårfrukyrkan. Vårfrukyrkan Kyrkan invigdes 2005 och dess arkitekter var Bjursten och Kerstin Holmer. Den har en tak- och altarmålning av Laris Strunke. Orgeln är tillverkad av Walter Thür Orgelbyggen, 1982 och har 14 stämmor. Den flyttades till denna kyrka 2005 samtidigt som den ommålades 2005 Bildgalleri Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vårfrukyrkan, Stockholm. Mer information från Brännkyrka församling
Vårfruskolan

Vårfruskolan (tidigare Södra skolan) är en grundskola i centrala Lund. Historik Den ursprungliga skolan uppfördes 1868 efter ritningar av arkitekten Per Ulrik Stenhammar med utrymme för folkskola och stadens bibliotek. År 1904 byggdes skolan ut söderut och man uppförde även en gymnastiksal. 1993 byggdes en byggnad för skolbespisning och idrott på skolgårdens norra del. Den ersatte en tidigare byggnad. Ursprungligen hade tillbyggnaden två matsalar, men den mindre gjordes senare om till musiksal och fritidshem. Sommaren 2024 stängde skolan för en större renovering av huvudbyggnaden och en ny tillbyggnad, vilket beräknades kosta 77 miljoner kronor. Eleverna flyttades till Parkskolan och planerades få börja igen på den nyrenoverade skolan hösten 2026, då man även skulle ta över elever från Apelskolan som läggs ner i samband med detta. Källor Externa länkar Webbplats hos Lunds kommun
Vårgårda flygplats

Vårgårda flygplats, ESGO , är en privatägd flygplats som ligger längs med E20 väster om Vårgårda. Den invigdes ca 1970[källa behövs]. På flygplatsen finns en asfaltsbana, 890 x 30m med riktning 04/22 . Flygplatsen ägs och drivs av Vårgårda Flygplats AB som sedan den 5 mars 2012 är helägt av Skydive Sweden AB. På flygplatsen är det främst Fallskärmsklubben Cirrus Göteborg som bedriver flygning i samband med fallskärmshoppning från april till juni samt från augusti till oktober. På flygplatsen finns dessutom ytterligare några flygplan som ägs av privatpersoner och lokala företag. Flygplatsen används även av Autoliv för krocktester, av SHRA Borås för dragracing samt av olika körskolor. Ca 2 km nordöst om flygplatsen finns Sveriges förmodligen enda privatägda radiofyr (NDB) som dock nu är tagen ur drift[källa behövs]. (Skavsta flygplats är privatägd och äger förmodligen någon radiofyr). Se även Lista över flygplatser i Sverige Källhänvisningar
Vårgårda missionskyrka

Missionskyrkan i Vårgårda är gudstjänst- och verksamhetslokal för Vårgårda missionsförsamling och SMU i Vårgårda. Församlingen har drygt 400 medlemmar och tillhör region väst i Equmeniakyrkan. Fram till detta samfunds bildande tillhörde församlingen Svenska missionskyrkan. Kyrkobyggnaden i sin nuvarande form invigdes i december 1984. Bland pastorerna i Missionskyrkan i Vårgårda bland andra riksevangelisten och skribenten Torsten Åhman återfunnits. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vårgårda missionskyrka. Församlingens officiella webbplats Källor Matrikel för Svenska Missionskyrkan och SMU 2007 – 2008, s. 81
Vårkumla kyrka

Vårkumla kyrka är en kyrkobyggnad i Kinneveds församling (före 2002 Vårkumla församling) i Skara stift. Den ligger i sydvästra delen av Falköpings kommun. Kyrkobyggnad Kyrkan uppfördes i huvudsak under åren 1135-1250. Den har klockstapel och ett rakt avslutande kor i öster. Vapenhuset i söder liksom sakristian i norr har tillkommit senare. Kyrkorummets kryssvalv och långhusets målningar är senmedeltida, sannolikt från 1400-talet. Målningen i koret anses vara från 1600-talet. Inventarier En tronande madonnaskulptur från mitten av 1200-talet utförd i ek. Höjd 122 cm. Fyra helgonfigurer som suttit i ett altarskåp från slutet av 1400-talet. På altaret står en malmljusstake från 1700-talet. Gravstenar Vid kyrkan finns flera bevarade medeltida gravstenar. Två är försedda med runskrift och den mest välbevarade - Vg 139 - står uppställd vid kyrkans södra vägg. Exteriörbilder Interiörbilder Referenser Våra Kyrkor. 1990. sid. 165. ISBN 91-97156108 Externa länkar Bengans historiska sidor - Vårkumla kyrka Vårkumla.se Wikimedia Commons har media som rör Vårkumla kyrka.
Vårväderstorget

A Vårväderstorget (LITERALMENTE Praça do Tempo Primaveril) é a praça central do bairro de Biskopsgården em Hisingen, na cidade de Gotemburgo na Suécia. Foi construída em estilo italiano, com terraços e arcadas. É um importante ponto local da rede de transportes, e de atividade cultural e comercial. Locais importantes na Praça Vårväderstorget Biblioteca de Biskopsgården Farmácia Tumlaren Supermercado Willys Dentistas municipais Restaurante-bar Vår Krog & Bar Referências Fontes «Vårväderstorget» (em sueco). Vårväderstorget. Consultado em 19 de março de 2015 «Vårväderstorget» (em sueco). Göteborgs Lokaler. Consultado em 19 de março de 2015 Ligações externas Página de Vårväderstorget
Vårväderstorget

Vårväderstorget är ett torg i stadsdelen Biskopsgården på Hisingen i Göteborg. Torget fick sitt namn 1957 som ett gruppnamn inom väder och meteorologi. Vårväderstorget projekterades ursprungligen av Helge Zimdal på 1950-talet, färdigt 1958, och är byggt med italiensk stil i terrassform och bågar. ABAKO projekterade en omfattande ombyggnad i slutet av 1980-talet som invigdes våren 1990. Torget har en egen spårvagnshållplats. På torget finns bland annat gym, frukt - och grönsaksaffär, frisör, Willys Hemma, Göteborgs folkhögskola och Biskopsgårdens bibliotek. Vårväderstorget förvaltas av Göteborgslokaler. Biskopsgårdens kyrka vid Vårväderstorget stod klar 1961 och ritades av arkitekt Johannes Olivegren. Under 2023 genomgick torget en omfattande omgestaltning och förvandlades till ett grönskande trädgårdstorg, inspirerat av Göteborgs vision om en modern trädgårdsstad. Den 23 april 2024 invigdes det nya torget, som nu erbjuder en inbjudande miljö med ommålade fasader, platsunika möbler och förbättrad belysning för att främja trygghet och trivsel. Som en del av trygghetssatsningen har Vårväderstorget blivit Sveriges första trygghetscertifierade torg i ett utsatt område, enligt BoTryggt2030-certifieringen. Detta innebär att torget uppfyller högt ställda krav på säkerhet och trygghet för besökare och boende i området. Källor Externa länkar Torgets webbplats
Hallarna, Norrköping

Hallarna, ibland Kulturkvarteret Hallarna, är en samling kulturverksamheter på Tunnbindaregatan i centrala Norrköping. Hallarna utgörs av fabrikslokaler från 1800-talet. Sedan 1992 har olika kulturverksamheter etablerats på platsen, däribland Norrköpings kulturhus 2009. I samma kvarter finns även Norrköpings synagoga. Källor Externa länkar Officiell webbplats
Våthults kyrka

Våthults kyrka är en kyrkobyggnad i Våthult i Växjö stift. Den är församlingskyrka i Gislaveds församling. Våthult ligger omkring fem kilometer väster om Gislaved. Kyrkobyggnaden I ett dokument från 1350 omtalas en kyrka på platsen. Enligt en legend uppfördes kyrkan av munkar från Nydala kloster och Varnhems kloster. Länge visste man inte när kyrkan var byggd, men våren 2005 genomfördes en dendrokronologisk undersökning av takbjälkarna. Undersökningen visade att kyrkans äldsta delar uppfördes någon gång mellan åren 1192 och 1255. 1781 förlängdes kyrkan åt öster och nuvarande korparti tillkom. En valvbåge mellan kor och långhus avlägsnades. Nuvarande sakristia byggdes 1785 och ersatte en sakristia av trä från 1637. Nuvarande vapenhus vid västra gaveln byggdes 1892–1895. Klockstapeln 1693 uppfördes klockstapeln och målades röd. Från 1800-talet var stapeln vitmålad, men 2006 fattades beslut att tjära in stapeln för att den bättre skulle klara väderförhållandena. I klockstapeln hänger tre kyrkklockor. Storklockan är omgjuten 1738. Mellanklockan som är yngst göts 1907. Lillklockan köptes in 1710 i Jönköping. Fram till 1992 ringdes klockorna manuellt. Inventarier Dopfunten av sten i romansk stil är från 1100-talet. Ett nattvardskärl från 1200-talet är troligen tillverkat i Tyskland. Predikstolen är från 1646 och fanns ursprungligen i Villstads kyrka. 1749 köptes den in till Våthult och sattes upp 1751. En svart mässhake är från 1874. 1961 skänktes till kyrkan en grön mässhake och en violett mässhake. En vit mässhake är från 1970. Orgel 1889 skänktes en orgel med 5 stämmor av fabrikör J. E. (eller G.) Almén, Öreryd, till kyrkan. Den hade tidigare stått i Öreryds kyrka. Almén var själv född i Våthult. 1912 bygger Johannes Magnusson, Göteborg en orgel med 9 stämmor. Orgel är magasinerad i kyrkan. Den nuvarande mekaniska orgeln med 13 stämmor är byggd 1987 av orgelbyggare Ingvar Johansson, Västbo Orgelbyggeri, Långaryd. Fasaden är från 1912 års orgel. Referenser Noter Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 326. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Gislaveds pastorat Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Våthults kyrka.
Wahlmanska huset

Wahlmanska huset (Wahlman building), also gamla varmbadhuset (former bath) is a building in Hedemora, Sweden, and a listed building since 2010. The house is named after the architect Lars Israel Wahlman, and was built in 1899 as the town's bath. It served as such until 1974, when the swimming- and sports venue Vasahallen was built. Wahlmanska huset was then left to degenerate until 1982, when a restoration was conducted and the building became a gallery for temporary art exhibitions. References
Wahlmanska huset

Wahlmanska huset, även kallat gamla varmbadhuset, är en byggnad i Hedemora, Dalarnas län. Huset är ritat av Lars Israel Wahlman och uppfördes 1899. Bakgrund Efter att Hedemora fått vattenledningssystem 1896 beslutade stadsfullmäktige att bygga ett varmbadhus. Kvarteret Finken hade testamenterats till staden, tillsammans med medlen som möjliggjorde VA-systemet, av Gustaf Herman Melin och bedömdes vara en bra plats för byggnaden. Arkitekt Lars Israel Wahlman fick samma år i uppdrag att rita badhuset. Några ändringar skedde längs vägen, bland annat togs större delen av Wahlmans planerade källarvåning bort och ändringar skedde på såväl husets storlek som utformning av fasader och interiörer. Huset byggdes under byggmästaren A. G. Larsson från Hedemora och stod färdigt 1899, till en kostnad av 15 500 kr. Huset är byggt i tegel med gul puts och tegelornamentik, bland annat med ordet "BAD". Det står på en sockel av huggen granit och yttertaket är belagt med tvåkupiga tegelpannor. Från badhus till galleri Huset var stadens varmbadhus från 1899 till 1974, då sim- och sporthallen Vasahallen öppnade. Staden hade även sedan tidigare kallbadhus i sjön Hönsan. Efter detta stod huset och förföll, och var redan 1980 i mycket dåligt skick. 1983 genomgick huset en restaurering och återinvigdes som utställningslokal för tillfälliga konstutställningar. På hösten 2010 blev Wahlmanska huset förklarat som byggnadsminne av Länsstyrelsen. Se även Hedemora kallbadhus Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Wahlmanska huset.
Wallquistska huset

Wallquistska huset är en byggnad på Villagatan 19 i Villastaden på Östermalm i Stockholm, testamenterad till Kungliga tekniska högskolan (KTH) av professorn inom bergsvetenskap Gunnar Wallquist. Byggnaden uppfördes 1880 efter Hjalmar och Axel Kumliens ritningar. Villans översta våning, tidigare Wallquists privata lägenhet, Wallquistska våningen, används idag av KTH. Våningen är i stort bevarad i sitt original som den var vid tiden för ägarens frånfälle 1971. 2018 genomgick våningen en större renovering och fungerar idag som konferensvåning att hyra för KTH:s anställda vid extern och intern representation. Källförteckning Riksantikvarieämbetets bebyggelseregister Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Wallquistska huset. https://web.archive.org/web/20121112165326/http://www.kth.se/internt/wallquistska/
Warodellska huset

Warodellska huset ligger vid Drottninggatan 82 på Norrmalm i Stockholm. Byggnaden är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär att de representerar ”synnerligen höga kulturhistoriska värden”. Historia Huset ritades 1851 av Fredrik Wilhelm Scholander på uppdrag av handlanden Lars Johan Warodell (1797-1863) och stod klart 1854. Warodell drev en av Stockholms största bosättningsaffärer och det nya huset vid Drottninggatan skulle innehålla hans privata våning och hyreslägenheter av varierande storlek. Åren 1920-24 om- och tillbyggdes huset för att hysa biografen Skandia efter ritningar av Ragnar Hjorth. Gunnar Asplund ritade den än idag bevarade biografinredningen i tidstypisk tjugotalsklassicism. Se även Biograf Skandia Noter Källor Stockholms stadsmuseum: Skandiateatern, byggnadshistorisk inventering (2004), s. 10 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Warodellska huset.