NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hökmossens gård

Hökmossens gård är en gård från 1750-talet belägen i Hökmossen, Stockholms kommun. Den var ursprungligen ett torp som hörde till Västberga gård. I och med stadens expansion förvärvades delar av Västberga av Stockholms stad år 1935. Sedan mitten av 1990-talet bedriver Kulturföreningen Hökmossens Gård verksamhet i huset. Historik Första gången krontorpet Hökmossen omtalas skriftligt är i en akt från Krigsarkivet från år 1748, där det kallas Hökmåsen. Namnet härrör från en norr om gården belägen, numera försvunnen mosse. Den 5 augusti 1776 sålde Arren von Kapelman, Bellmans svåger och tillika ägare till Hägerstens gård, frälseskattetorpet Hökmossens gård, eller Kristineberg, för 600 daler till Johan Rydgren, köksvaktaren vid Kungliga slottet. Avstyckningen skedde på den del av Hägerstens skog och utmarker som låg vid den så kallade Hökmossen, en mosse som fanns i området. Torpet fick namn efter mossen. Söder om gården gick gamla Södertäljevägen numera ombyggd till E4/E20 och 1904 drogs Stockholms stads huvudvattenledning förbi torpet. Hökmossens gård består av en huvudbyggnad och två små flygelbyggnader. De tre byggnader som finns kvar idag utgör inte hela dåtidens Hökmossens gård. Lite längre upp mot Mellanbergsvägen låg statarbyggning, mjölkkammare, magasin, loge, stall, fähus, svinhus, vagnshus, brunn och en ankdamm. Från år 1935 ägdes gården av Stockholms stad. 1964 påbörjades ombyggnad till ungdomsgård. Gården hyrdes ut till olika föreningar i Hägersten och byggnaderna har rustats ytterligare. Gården i nyare tid Från och med 1997 förvaltas gården av Liljeholmens stadsdelsförvaltning. År 1994 bildades Kulturföreningen Hökmossens Gård med hjälp av medlemsavgifter, lotterier, basarer, auktioner samt gåvor. Pengarna går till den egna verksamheten, som är studiecirklar, litterära kaféer och anordnanden av kulturresor. De kvarvarande byggnaderna är grönklassade av Stockholms stadsmuseum vilket innebär "bebyggelse som är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt". Se även Andra torp i närheten längs Södertäljevägen, som låg under Västberga och som numera är rivna. Vretensborg, från 1600-talet Kämptorp, från 1600-talet Mellanberg, från 1600-talet Stensborg, från 1700-talet Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hökmossens gård.
Hököpinge kyrka

Hököpinge kyrka är en kyrkobyggnad i Hököpinge kyrkby. Den är församlingskyrka i Vellinge-Månstorps församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Den tidigare kyrkan byggdes i romansk stil på medeltiden med långhus och kor. Senare hade vapenhus/korsarmar tillagts. Kyrkan revs när den nya byggdes. År 1872–1873 byggdes en helt ny kyrka i gult tegel. Arkitekterna bakom ritningarna var Ernst Jacobsson från kungl. Över-Intendentämbetet i Stockholm, som bearbetade ett ritningsförslag från Anders Herrström Nilsson (1818-1869), byggmästare i Malmö, vars originalritning inte var godkänd av Överintendentämbetet. Byggmästare på entreprenad var H. P. Hansson från Kärrstorp som även fick från församlingen ett guldur med guldkedja som ett erkännande för dennes redbarhet och humanitet han hade ådagalagt vid bygget. Kyrkan har en spetsig tornspira med fyra småspiror runt om. Koret är rundat. Kyrkan, tillsammans med den nyinstallerade kyrkoorgeln av A. V. Lundahl, invigdes söndagen 19 oktober 1873 av kontraktsprosten G. C. Löwengren. År 1874, då kyrkan var nybyggd, avbildades den i Märkligare svenska kyrkor. Se bild. Inventarier Axel Törneman målade kyrkans altartavla 1918. Tre stora ljuskronor blev anskaffade och skänkta till kyrkan vid invigningen av församlingsmedlemmar, lantbrukarna J. Andersson på nr. 22 och P. Jönsson på nr. 8 och 15. Orgel 1831 byggde Carl Grönvall, Hyby en orgel. 1873 byggde Anders Victor Lundahl, Malmö en orgel med 16 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1935 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en pneumatisk orgel. Den har fria och fasta kombinationer. Galleri Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter Externa länkar Information från kommunen Wikimedia Commons har media som rör Hököpinge kyrka.
Hölicks kapell

Hölicks kapell är en kyrkobyggnad i Hölick på Hornslandet öster om Hudiksvall. Kapellet tillhör Hudiksvallsbygdens församling i Uppsala stift. Kapellet som invigdes av dåvarande ärkebiskop Nathan Söderblom år 1930 ligger på en höjd nära havet. Det är en liten träbyggnad med sadeltak täckt av lertegel. Fasaderna är klädda med rödmålad träpanel. Långhuset har vitmålade, spröjsade fönster med fönsterluckor. En klockstapel i trä är uppställd vid sidan av vapenhuset. Över mittgången hänger ett votivskepp. Gudstjänster och förrättningar hålls i kapellet sommartid. Altartavlan är målad av Gösta Bohm och kapellet är ritat av arkitekt Rolf Engströmer. Källor Externa länkar Hudiksvall-Idenors församling Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Hölicks kapell.
Höllviken (vik)

Höllviken är en havsvik norr om Falsterbonäset i Vellinge kommun i sydvästra Skåne. På Falsterbonäset, väster om Höllviken och öster om Skanör ligger Ljunghusen, som var en tidigare tätort i Vellinge kommun. Ljunghusen är nu en del av tätorten Höllviken. Ljunghusen ligger främst söder om länsväg 100, och täcker området mellan Höllviken och Kämpingebukten väster om Falsterbokanalen. Vid 2015 års tätortsavgränsning räknades bebyggelsen som en del av tätorten Höllviken och Ljunghusen. Viken vid Falsterbonäset har gett namn åt orten Höllviken, som dock hette Höllviksnäs fram till slutet av 1990-talet. Viken vid Falsterbonäset gänsar också till en annan vik, Foteviken, som ligger i anslutning till Höllviken. Höllviken ligger rent geografiskt sett mellan två hav. I norr är viken Höllviken en del av Öresund. I söder är den en del av Kämpingebukten. Vikens namn Höllviken Namnet till orten Höllviken, som ligger på Falsterbonäset, gränsar till viken Höllviken, eller i folkmun "Höll", som ligger i bukten nordväst om orten. Tätorten Höllviken är Vellinge kommuns största tätort till både yta och befolkning, med cirka 10 000 invånare. Namnet Höllviken kommer från det äldre namnet "Höll", som användes för strandområdet norr om Skanör, och senare för hela området. Geografiskt ligger Höllviken på Falsterbonäset, norr om Skanör och Falsterbo. En tångvall med alger samt en del fanerogamer skiljer Falsterbo och Skanör, norr om den ligger området som kallas Höllviken. Orten fick 1944 av Posten beteckningen "Höllviksnäs", för att undvika sammanblandning med Hörvik. Namnet "Höllviksnäs" som Posten då införde för att undvika förväxling med Hörvik fick aldrig någon större spridning, vilket ledde till att ortens namnskyltar ändrades tillbaka till det muntligt använda "Höllviken" igen under slutet av 1990-talet. Referenser
Hömbs kyrka

Hömbs kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2010 tillhör Varvs församling (2006-2010 Kungslena-Hömbs församling och tidigare Hömbs församling) i Skara stift. Den ligger i norra delen av Hömbs by i den nordvästra delen av Tidaholms kommun. Kyrkobyggnad Kyrkan är från tidig medeltid, men har byggts om i flera omgångar, så att den har helt förlorat sin medeltida prägel. I början av 1700-talet Den dåvarande ägaren till Kavlås, Gustaf Hård, lät på egen bekostnad förlänga kyrkan 18 alnar (10,8 meter) åt öster, som tack för att han fick tillsätta sin egen pastor (Johan Scarén) när den gamla pastorn (Magnus Bessing) hade avlidit. Det gamla koret och absiden revs och ersattes med nya. Även det gamla tornet revs och ersattes av en klockstapel. Ett vapenhus och en sakristia tillkom. Efter ombyggnaden fick kyrkan en karolinsk prägel. 1882–1886 Kyrkan fick ett stort torn och taket höjdes rejält enligt Fredrik Ekholms ritningar. De befintliga fönstren blev betydligt större på höjden och nya fönster togs upp. Predikstolen flyttades åt norr, där den fortfarande står och ett krucifix sattes upp på predikstolens gamla plats. Nu fick också kyrkan ett värmesystem. Efter denna ombyggnad fick kyrkan en mycket ljus och luftig prägel. Ombyggnaden bekostades av Hömbs församling. 1934–1935 Den senaste renoveringen skedde bara invändigt, då man ville återskapa en varm karolinsk kyrka från Gustaf Hårds tid. Den dåvarande ägaren till Kavlås, Carl von Essen, lät bekosta en insättning av värmeledning, ny bänkinredning, ny altarring, delvis ny läktare, ommålning av kyrkans innertak, väggar, predikstol, ny altartavla med mera. Som tack för denna gåva till Hömbs församling, erhöll Carl von Essen en vacker herrskapsbänk på sin 60-årsdag. Källor Ingvar-Nilsson B. 2007. Hömbs kyrka. Sid 20-24 i "Hömb - en socken i Västergötland". Utgiven 2007 av Studieförbundet Vuxenskolan i Tidaholm. Vidare läsning Västgötakyrkor : 400 år av restaurering / red: Fredric Bedoire & Anders Friberg. Stockholm: Restaureringskonst, Konsthögskolans arkitekturskola. 2004. sid. 176-207. Libris 9751971. ISBN 91-7203-682-6 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hömbs kyrka.
Hönsäters kapell

Hönsäters kapell är en kyrkobyggnad som sedan 2002 tillhör Kinnekulle församling (tidigare Österplana församling) i Skara stift. Kapellet ligger i utkanten av Hällekis i Götene kommun. Kapellet Byggnaden består av ett långhus format som en utdragen oktogon, samt sakristia och vapenhus på motsatta sidor av långhuset. Byggnadens murar är gjorda av kalksten. Portal, altarbord och korgolv är tillverkade i finslipad Kinnekulle-kalksten. Innerväggarnas nedre del är klädda med tegel. Hönsäters kapell kom till efter det att Hellekis aktiebolag, som drev en cementfabrik vid Hönsäters säteri, bestämt sig för att anställa en församlingsdiakon för företagets anställda. I samband med det så började bolagsstyrelsen fundera på om man inte också borde bygga en församlingslokal så att de anställda inte skulle behöva ta sig till Österplana kyrka. Beslut att bygga ett kapell togs 1910. Arbetarna vid cementfabriken begärde då att också få en närbelägen begravningsplats vilket ledde till att kapellet kom att anläggas med en kyrkogård. Kapellet uppfördes 1912-1913 efter ritningar av Lars Kellman och invigdes 7 juli 1913. När Hellekis AB 1913 uppgick i Skånska cement AB, beslöt de nya ägarna att skänka kapellet till Österplana församling. Inventarier I kyrkan finns många föremål som kommer ifrån Österplana gamla kyrka som revs på 1870-talet. Många av föremålen har anknytning till den restaurering av Österplana gamla kyrka på 1600-talet som kom till på initiativ av Harald Stake. Denne skänkte också många av föremålen. Stake var general och ägare till Hönsäter. Tre huvudbanér och 16 anvapen. De hör till släkten Stake och bars i procession vid Harald Stakes begravning 1678. Altaruppsatsen består av delar och skulpturer från det gamla altaret i Österplana gamla kyrka. Vissa delar härstammar från 1600-talet. Krucifixet i mitten är ett elfenbensarbete i tidig renässansstil från 1400-talet. Predikstolen är från 1661. Den är tillverkad i ek och rikt skulpterad. Dopfunten från 1600-talet är skulpterad i trä och har ett dopfat av mässing. Referenser Externa länkar Kinnekulle församling informerar Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Wikimedia Commons har media som rör Hönsäters kapell.
Hönö kyrka

Hönö kyrka är en kyrkobyggnad belägen på Hönö, Öckerö kommun. Den tillhör Öckerö församling i Göteborgs stift och Svenska kyrkan. Kyrkobyggnaden Hönö kapellstiftelse bildades 1929 och den tog initiativet till att bygga kyrkan 1933 - 1934 efter ritningar av Sigfrid Ericson. Byggnaden är av trä och fasaden klädd med vitmålad stående panel. Långhuset är enskeppigt och rektangulärt med smalare, rakavslutat kor i öster. Båda har tunnvälvda träpaneltak. Intill korets nordvägg står sakristian. I väster reser sig ett tämligen kort och kraftigt torn med kopparklädd tornhuv och med en hög spira. Tornets bottenplan fungerar som vapenhus. Söder om tornet har kyrkan byggts samman med församlingslokaler vilka tillkom 1962. Den barockinspirerade inredningen med vitmålade väggar är välbevarad sedan byggnadsåret. Inventarier Kyrkans konstnärliga utsmyckning är utförd av Kristian Lundstedt med bland annat ett monumentalt altarskåp. Orgel Orgeln på läktaren byggdes 1980 av Tostareds Kyrkorgelfabrik och den ersatte då en tidigare orgel, byggd omkring 1940 och från vilken visst pipmaterial ingår i den nya. Den har 21 stämmor fördelade på två manualer och pedal. Exteriörbilder Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 191. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 489. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Vidare läsning Roosval, Johnny; Gardell Sölve (1944). Kyrkor i Västra Hisings härad : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor ; 57. Bohuslän ; 1:1. Stockholm. sid. 99-100. Libris 19512956. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6902 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hönö kyrka. Webbplats: Hönö kyrka (svenskakyrkan.se)
Hörby fälad

Hörby fälad är ett naturreservat i Hörby kommun strax nordväst om Hörby tätort. Reservatet består av en enefälad med låga buskar och enstaka träd som omger vattensamlingen Lågedammen och några fuktigare partier. Området som är ett ålderdomligt beteslandskap har även många spår av forna tiders jordbruk med bosättningar i form av röjningsrösen och stenmurar. Det finns även två domarringar och ett flertal stensättningar från järnåldern. Flora och fauna Av häckande fåglarna på och vid Lågedammen finns gräsand, knölsvan, rörhöna, smådopping, sothöna och strandskata samt en koloni av skrattmåsar ute på bunkestarrtuvorna i vattnet och på nyanlagda flytande boplattformar. På de torrare delarna av fäladen häckar fåglar som grönfink, gulsparv, hämpling, rapphöna och stenskvätta. Även tillfälliga besökare som dvärgbeckasin, smådopping, svarthalsad dopping, och svarthuvad mås har setts på Hörby fälad. På fäladen växer backsippa, en, fårsvingel, ljung, rosenbuskar, Sankt Pers nycklar, stagg, stenmåra och ärenpris. I fuktigare partier finns arter som mannagräs, humleblomster, darrgräs och bunkestarr. Vägbeskrivning Från E22 på trafikplats 29 Norrehe vid Hörby svänger man söderut på riksväg 13. Reservatet ligger omedelbart sydöst om trafikplatsen. Referenser Noter Källor Informationsskylt vid naturreservatet Ringsjöbygdens fågelskådare Länsstyrelsen i Skåne Naturvårdsverket
Hörby kyrka

Hörby kyrka är en kyrkobyggnad i Hörby. Den är församlingskyrka i Hörby församling i Lunds stift. Historik Kyrkan är från mitten av 1100-talet med Carl stenmästare som byggmästare. Vapenhuset antas vara byggt på 1500-talet. År 1818 byggdes den så kallade nykyrkan över vars ingång man vid ombyggnaden fann inskriptionen Carolo XIII Rege Sueciae et Norvegiae Haec Pars Templi Extructa Anno MDCCCXVIII vilket betyder under Carl XIII konung av Sverige och Norge, uppbyggdes denna del av kyrkan år 1818. I slutet på 1800-talet var kyrkan i ett bedrövligt skick och på initiativ av kyrkoherde Lundegård (far till författaren Axel Lundegård och konstnären Justus Lundegård) påbörjades 1888 en restaurering av predikstol, altarprydnader, dopfunt, två takhimlar och epitafier. I april 1895 påbörjade ett ombyggnadsarbete av byggmästarna Liljenberg i Hörby och Sjunnesson i Tjörnarp. Då det gamla koret revs hittades flera målningar vilka troligtvis blivit överkalkade under 1400-talet i samband med att valven slogs. Målningar hittades också på långskeppets väggar och valv. I kyrkogårdens nordöstra hörn fann man grundvalarna till något som troligtvis varit en stavkyrka. Dock företogs inte några expertisundersökningar av fyndet. Den 20 december 1896 invigdes den nya kyrkan, byggd i nygotisk stil, av kontraktsprosten Hans Edestrand. Orgel 1851 byggde Johan Nikolaus Söderling, Göteborg en orgel med 10 stämmor. Den såldes 1896 till Svensköps kyrka. 1897 byggde Salomon Molander & Co, Göteborg en orgel med 16 stämmor. 1963 byggde A Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en mekanisk orgel med 23 stämmor. 2025 byggde Orglarstvo Močnik en orgel med 49 stämmor och 16 transmissionsstämmor. Orgel är i amerikansk stil med restaurerade pipor från Amerika och Norge. Orgel är försedd med en rullande registercrescendopedal (valse), extra lufttillförsel till Tuban (manual IV) samt ett fritt kombinationssystem. Projektet blev försenat med ca 2,5 år p.g.a. en översvämning i orgelverkstaden. Referenser Noter Källor Mörck, Per-Gunnar. (1987). Hörby i äldre tider. Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hörby kyrka.
Hördalens naturreservat

Hördalen är ett naturreservat i Släps och Vallda socknar i Kungsbacka kommun i Halland. Området är en knapp kilometer lång och ett par hundra meter bred dalgång sydost om Särö. Här hittas hundraåriga ekar och ett rikt växt- och djurliv. Naturreservatet är ett populärt besöksmål, framför allt på våren då vitsipporna blommar. Hördalen förvaltas av Västkuststiftelsen. Källor ”Hördalen”. Länsstyrelsen i Hallands län. https://www.lansstyrelsen.se/halland/besok-och-upptack/naturreservat/kungsbacka/hordalen.html. Läst 3 oktober 2014. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hördalens naturreservat.
Höreda kyrka

Höreda kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Höreda församling, Linköpings stift. Den ligger i Höreda 9 kilometer sydost om Eksjö. Kyrkobyggnaden Höreda kyrka är en stenkyrka med koret i söder och tornet i norr. Historik Kyrkans äldsta delar härrör troligen från 1200-talet medan tornet tillkom först 1832-1833. Inventarier Triumfkrucifix av ek från verkstad i Östergötland under mitten av 1300-talet, (bilder). Träskulptur av ek, Den helige Mikael och draken, från sydskandinavisk verkstad i mitten av 1200-talet, (bilder). Träskulptur av lövträ, madonna, appunatyp, från omkring 1200, (bilder). Träskulptur, Den heliga Barbara. Träskulptur av ek, Den heliga Birgitta, från regional verkstad i mitten av 1400-talet, (bild). Dopfunt av mässing, daterad 1660. mässhakar, 2 stycken florentinska, från 1300-talet. Brudkrona (bild) från 1781. Orglar Läktarorgeln Kronologi: 1828: Nils Ahlstrand, Norra Solberga, bygger ett 11-stämmigt positiv med bihangspedal. Ursprunglig disposition (enligt syneprotokoll): 1859: Reparation av Nils Ahlstrand. 1882: Erik Nordström, Eksjö, bygger om positivet: Orgelhuset bygges på med sidfält och en öververksattrapp, inuti förnyas en stor del av pipmaterialet och ett pedalverk tillkommer. 1933: Renovering av orgelbyggare David Petersson, Landsbro, som sätter in stråkstämman Eolin 8’. 1950: Reparation av firma Harald Lindegren, Göteborg. 1967/1968: Johannes Künkel, Lund, renoverar orgeln i enligt med ett förslag av musikdirektör Anders Bondeman, Eksjö. Orgelstämmorna Scharf II och Eolin 8’ bytes ut mot en ny Scharf III tillverkad efter förebild av Nils Ahlstrand. Erik Nordströms Scharf III magasineras. De delade registren med bas/diskant inom hakparenteser [B/D] i dispositionen nedan är hopkopplade med en löstagbar stång i registermekaniken. Nuvarande disposition: Kororgeln 1977 levererar orgelbyggare Johannes Künkel ett mekaniskt korpositiv. Detta skedde efter initiativ av skolkantor Thore Karlsson, som också ritat orgels fasad. Disposition: Externa länkar och källor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Medeltidens bildvärld, Historiska museet). Höreda kyrka: kort information och bild. Litteratur och källor Sten L. Carlsson (1973). Sveriges kyrkorglar. Lund: Håkan Ohlssons förlag. ISBN 91-7114-046-8 Dag Edholm (1985). Orgelbyggare i Sverige 1600–1900 och deras verk. Stockholm: Proprius förlag. ISBN 91-7118-499-6 Einar Erici & R. Axel Unnerbäck (1988). Orgelinventarium. Stockholm: Proprius förlag. ISBN 91-7118-557-7 Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Wikimedia Commons har media som rör Höreda kyrka.
Hörkens kyrka

Hörkens kyrka ligger i det tidigare gruvsamhället Hörken i norra delen av Ljusnarsbergs kommun. Den är församlingskyrka i Ljusnarsbergs församling i Västerås stift. Bakgrund År 1888 började gudstjänster hållas i folkskolan och 1896 donerades grundplåten till kyrkan. 1905 kom de första ritningarna, 1909 invigdes sedan en kyrkogård. Först 1915 lades grunden till kyrkan. På grund av första världskriget fördröjdes sedan kyrkobygget ytterligare. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1924–1925 av byggmästarna F. Adler och Alfred Nilsson från Bånghammar efter ritningar av Rudolf Arborelius, vilka efter hans död 1917 kompletterades i vissa detaljer av Dag Melin. Kyrkan invigdes i december 1925 av biskop Einar Billing. Byggnaden består av ett långhus med ett smalare och lägre kor i öster samt ett sidoställt torn i sydväst, i nedre delen timrat samman med kyrkan. Det finns utanpåliggande sakristia och förstukvistar samt en församlingssal på södra sidan, som med skjutdörrar kan öppnas upp emot kyrkorummet. Kyrkan är byggd med tjärade, timrade väggar med synliga knutar. Övre delen av tornet, liksom tak och gavelfält är klädda med spån. Timret och det spånkädda taket var från början troligen obehandlade, men är nu tjärade. Knutar, väggarnas spånklädsel, vindskivor och följare är rödfärgade. Dörrar och fönster är målade i grönt. Innerväggarna har bilade väggar utan panel. Fönstren är tätspröjsade. Innertaket är högt och har en delvis synlig konstruktion. Triumfbågen har en utsågad fempassform. Även predikstol, korskrank, altarring, bänkar, nummertavlor och läktarbröstning ritades av arkitekten. Under byggnadstiden ändrades dock bänkarnas utformning av Dag Melin, som tog över ansvaret sedan Arborelius hade avlidit. Interiören domineras av omålat timmer. Färg finns främst hos de dämpat blå bänkarna. Kyrkan har förändrats obetydligt sedan byggnadstiden, till det yttre inte alls. Inventarier Altartavlan, föreställande Kristus och de fyra evangelisterna, är målad av Jerk Werkmäster Glasmålningarna i koret tillkom 1962 och är utförda av Nils-Aron Berge och Folke Heybroek. Dopfunten av trä anskaffades 1944. Orgel Orgeln är byggd 1954 av A. Magnusson Orgelbyggeri AB. Den har tolv stämmor fördelade på två manualer och pedal. Referenser Esbjörnson, Estrid (2000). ”Kyrkorna i Örebro län : tusen års historia”. Från bergslag och bondebygd (Örebro : Örebro läns museum, 1935-) 2000 (51),: sid. 177-190 : färgill. ISSN 0347-6766. ISSN 0347-6766 ISSN 0347-6766. Libris 3262931 Åman, Anders; Järnfeldt-Carlsson, Marta (1999). Träkyrkor i Sverige / foto: Sune Jonsson. Stockholm: Natur och kultur/LT. sid. 130-133. Libris 7230875. ISBN 978-91-27-35248-3 Kulturhistorisk karakteristik Hörkens kyrka Externa länkar Ljusnarbergs församling Wikimedia Commons har media som rör Hörkens kyrka.
Hörnefors kyrka

Hörnefors kyrka är en centralt belägen kyrkobyggnad i Hörnefors. Den tillhör Hörnefors församling i Luleå stift. Det blyinfattade korfönstret har röda rosor och altaruppsatsen inramas av snidade rosor vilket gjort att kyrkan kallas Rosornas kyrka. Kyrkobyggnaden Det var industrimannen och Mo och Domsjös grundare Frans Kempe som lät bygga kyrkan 1907; den invigdes 1908 och skänktes till församlingen fem år senare. Kyrkan ritades av arkitekten Bror Almquist i en blandning av nygotik, nationalromantik och jugendstil. Kyrkan är byggd i tegel på en granitsockel och dekorerad med granit. Arkitekten har också utformat dopfunten och altaruppsatsen, båda i trä. Konstnären Vicke Andrén har målat altartavlan och muralmålningarna i kyrkan. Förutom rosorna är kyrkan dekorerad med snidade eller målade grankvistgirlanger och kottar för att anknyta till granskogen och pappersindustrin. År 2019 fraktades kyrkorgeln från Rosornas kyrka till Berdytjivs Pingstförsamling i Ukraina för att placeras i Pingstkyrkan där. Se även Hörnefors brukskyrka, uppförd 1796 och invigd året därpå Externa länkar Svenska kyrkan – Hörnefors kyrka