NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Laxsjön, Ekerö kommun

Laxsjön är en konstgjord sjö i en nedlagd och efterbehandlad grustäkt belägen i Munsö socken i Ekerö kommun Historik Längs Munsöns östra strand mot Mälaren sträcker sig Uppsalaåsen, en av Sveriges mäktigaste rullstensåsar. Här har stora mängder grus brutits, framför allt vid torpet Löten, där åsen har en höjd på drygt 30 meter över Mälarens vatten. I grustäkten Löten hämtar Jehander grus sedan 1919. Täkten är sex kilometer lång och mellan 500 och 800 meter bred och därmed det största i sitt slag i Stockholms län, med ett uttag av cirka 500 000 ton grus årligen. Materialet som kommer ifrån Löten används framförallt i betongtillverkning. Vid Löten gräver man inte bara bort de delar av åsen som ligger ovanför Mälarens noll-plan utan även under grundvattennivån. Med hjälp av ny teknik började markägaren Sand & Grus AB Jehander 1971 med en försöksverksamhet som 1986 nådde full skala. Resultatet blev en sjö med ett djup av ungefär 25 meter. Söder om Laxsjön fortsätter Jehanders verksamhet. Här planeras en hamnanläggning som skall stå färdig 2017[uppföljning saknas] och ta emot bergmassor från tunnelarbetet med Förbifart Stockholm. Jehander vill bearbeta och sälja materialet vidare. Sjön idag[när?] Den största sjön vid Löten ligger längst i norr på den landtunga som sticker ut mot norr i Mälaren. Till en början fick den lilla konstgjorda sjön smeknamnet Pölen av dem som arbetade i täkten. Får att kunna ta in den flytande grävanläggningen i Pölen grävdes en kort kanal ut till Mälaren. Då passade Mälarens fiskar på att simma in och föröka sig under årens lopp. När brytningen avslutades där hade Pölen blivit cirka 930 meter lång och som mest 260 meter bred samt upp till 25 meter djup. Vattnet är turkosfärgat, varför vet man inte. Jehanders efterbehandling innebar bland annat avetablering av byggnader och maskiner samt städning och sanering. Tanken var även att det skall synas att det har varit grustäkt, därför har man till exempel sparat rasbranter. Efter Jehander har fiskeföreningen Pliggen anlagt motionsspår samt rast- och badplatser. I augusti 1995 planterades den första regnbågen (totalt 200 kg) i sjön, som då fick namnet Laxsjön. Runt sjö sträcker sig en vandringsled som mellan sjön och Mälaren går på en smal ås. För att fiska i Laxsjön krävs medlemskap samt fiskekort liksom nyckel till bom som ligger några kilometers promenad från Laxsjön. Det buller och damm som uppstår från schaktmassor som krossas för Förbifart Stockholm-tunneln har dock tyvärr reducerat sjöns lämplighet för bad och fiske. Se även Blå lagunen, en annan tidigare grustäkt på Munsö. Källor Informationstavla på platsen. Okänd storindustri visar upp sig av Eva Sahlström. Fiskeföreningen Pliggen. Jehander Löten - Förbifart Stockholm. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Laxsjön, Ekerö kommun.
Soutujärvi (meer)

Het Soutujärvi is een meer in het noorden van Zweden. Het ligt in de gemeente Gällivare. De naam van het meer komt van het werkwoord roeien. Soutujärvi betekent roeimeer. Er liggen op de oever aan het oosten van het meer een aantal aan elkaar gegroeide dorpen: Puoltikasvaara, Soutujärvi, Alapää en Skaulo.
Soutujärvi

Soutujärvi är en sjö i Gällivare kommun i Lappland som ingår i Kalixälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 4,6 kvadratkilometer och ligger 378,1 meter över havet. Soutujärvi ligger i Torne och Kalix älvsystem Natura 2000-område. Sjön avvattnas av vattendraget Kivijoki (Moskojoki). Soutujärvi betyder Roddsjön eller Kokgropssjön. Namnet används ibland som en gemensam benämning på tvillingbyarna Skaulo och Puoltikasvaara som ligger vid sjön; byarnas gemensamma Folkets Hus heter till exempel Soutujärvi Folkets Hus. Sjönamnet Soutujärvi är en förfinskning av samiska Savdijávri. Delavrinningsområde Soutujärvi ingår i delavrinningsområde (749082-172654) som SMHI kallar för Utloppet av Soutujärvi. Medelhöjden är 404 meter över havet och ytan är 21,96 kvadratkilometer. Räknas de 18 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 180,93 kvadratkilometer. Kivijoki (Moskojoki) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 289 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (57 procent). Avrinningsområdet har 4,91 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 22,4 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 1,7 kvadratkilometer eller 8 procent av avrinningsområdet. Historia Soutujärvi omnämns i gamla skattelängder som Sowtho (1568), Såudhe (1576), Såudo (1594) eller Soude träsk (1595). Sjön brukades av samer inom lappbyn Siggevara eller Lullebyn (Nederbyn), som omfattade den östra delen av Jukkasjärvi socken. Se även Lista över insjöar i Gällivare kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Soutujärvi på VISS Soutujärvis hembygdsförening
Mora–Siljan Airport

Mora–Siljan Airport (IATA: MXX, ICAO: ESKM) also known as Mora Airport is located about 7 km or 3.3 NM southwest of Mora, Sweden. Its fixed-base operator (FBO), AB Dalaflyget, which also operates Dala Airport, consists of the municipalities of Mora, Falun, Borlänge and Dalarna County, in Central Sweden. Dalaflyget also provides air traffic control services. The 45 m wide runway and parking can accommodate Boeing 737-type airliners. History The number of passengers fell dramatically from about 50,000 passengers per year in the 1980s to 7,000 in 2010s, following a trend experienced during this period by all Swedish third-level airports. Competition between two domestic airlines, Skyways Express and the defunct European Executive Express, came to an end in 2005, leaving the area without flights to Stockholm and the outside world, requiring a 4-hour drive or train travel. Mora Municipality managed the airport before Dalaflyget was established. From 2016 until 2018 AIS Airlines operated the line to Stockholm. On 28 February 2018, the route to Stockholm Arlanda was canceled, since the Swedish Transport Administration, which procured the Arlanda–Sveg route, did not accept the line being combined with the Arlanda–Mora route. This has been processed in court and also appealed to the EU Commission, which gave the Swedish Transport Administration the right to have their agreements for themselves. Mora Municipality has chosen not to procure its own line because it would mean significantly higher costs. The train is considered a future means of transport, unless the government gives directions to the Swedish Transport Administration to procure the line. The Transport Administration only procured air routes where alternative transport (ground or other airport) to central Stockholm takes over four hours, and the train takes slightly less for Mora. The new Sälen-Trysil Airport which opened in December 2019 has taken over the winter tourist flights. The last scheduled flights until 2023 went to and from Ängelholm in March 2019. In 2023 Swedish Transport Administration decided to procure the Sveg-Arlanda flights to land in Mora also. Jonair (previous operator Sveg-Arlanda) was given the contract in March 2023 and flight will start in October 2023. Airlines and destinations The following airlines operate regular scheduled and charter flights at Mora–Siljan Airport: Statistics See also List of the largest airports in the Nordic countries References External links Official site (Swedish)
Aeropuerto de Mora-Siljan

El Aeropuerto de Mora-Siljan (en sueco: Mora-Siljan flygplats) (IATA: MXX, OACI: ESKM) está situado a 7 km al sudoeste de Mora, Suecia. El número de pasajeros ha descendido drásticamente desde unos 50 000 en los años 80 hasta los poco más de 9000 en los últimos años, siguiendo la tendencia que han experimentado todos los aeropuertos suecos de tercer nivel. Estadísticas Ver fuente y consulta Wikidata. Enlaces externos Sitio web del operador Aeropuerto de Mora
Aérodrome de Mora-Siljan

L'aérodrome de Mora–Siljan (code IATA : MXX • code OACI : ESKM), est situé à environ 7 km au sud-ouest de Mora, en Suède. Le nombre de passagers a chuté de façon spectaculaire en passant de 50 000 passagers annuels dans les années 1980 à 7 000 au cours des dernières années, à la suite d'une tendance expérimentée au cours de cette période par tous les aérodromes et petits aéroports suédois Le trafic passagers a quasiment cessé concomitamment à la fondation de l'Aéroport des montagnes de Scandinavie. Situation Statistiques Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Compagnies aériennes et destinations Liens externes Site officiel FBO site officiel (en suédois) Aéroport de Mora World Aero Data Portail de l’aéronautique Portail de la Suède
Mora-Siljan Flygplats

Torsby-Siljan Airport is een regionale luchthaven in het westen van Zweden. Het vliegveld ligt 6 kilometer ten zuidwesten van het centrum van Mora verwijderd. De luchthaven heeft een lijnverbinding met Luchthaven Stockholm-Arlanda. In de zomer worden er geregeld chartervluchten uitgevoerd naar bestemmingen rond de Middellandse zee Externe link Officiële site
Aeroportul Mora-Siljan

Aeroportul Mora-Siljan (IATA: MXX, ICAO: ESKM) este un aeroport din Comuna Mora, Dalarnas län, Suedia ce deservește zona Mora. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 72 de pasageri. A fost numit după zona deservită. Situat la o altitudine de 193 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Mora-Siljan flygplats

Mora-Siljan flygplats (IATA: MXX, ICAO: ESKM) är en regional flygplats och ligger 6 kilometer sydväst om Mora centrum. Flygplatsen ägs sedan 2008 av Mora kommun och drivs sedan år 2006 av AB Dalaflyget, som ägs av Mora och Region Dalarna. Flygplatsen är också bas för Ovan Siljans flygklubb. Flygtrafik Flygtrafik gick till/från Stockholm-Arlanda med stöd av det kommun- och landstingsägda flygplatsbolaget AB Dalaflyget, som upphandlat trafiken. Det är inget statligt stöd. Sedan november 2015 var det flygbolaget FlexFlight som trafikerar linjen. FlexFlight har även vunnit den av Trafikverket upphandlade trafiken mellan Sveg och Stockholm-Arlanda, och flygbolaget har då valt att samordna de två linjerna genom att slå ihop dem till en, vilket innebär att flygningarna mellan Sveg och Arlanda mellanlandade i Mora i båda riktningarna. Trafikverket upphandlar inte flyget till Mora eftersom tåget tar under fyra timmar, och då är riktlinjen att det färdmedlet anses lämpligt. Linjen trafikerades med två turer måndag-onsdag och fredag, tre turer på torsdagar samt en tur på söndagar. Flygplanstypen som FlexFlight använder är Jetstream 32 med plats för 19 passagerare. Flygplatsen är från 2016 också bas för en ambulanshelikopter ägd av Kommunförbundet Svensk Luftambulans där bland annat Landstinget Dalarna ingår. Den 28 februari 2018 lades linjen till Stockholm Arlanda ned, detta eftersom Trafikverket, som upphandlat linjen Arlanda–Sveg, inte accepterat att linjen kombineras med linjen Arlanda–Mora. Detta har behandlats i domstol och även överklagats till EU-kommissionen, som givit Trafikverket rätt att ha sina avtal för sig själva. Mora kommun valde att inte upphandla en egen linje eftersom det skulle innebära betydligt högre kostnader. Under 2023 gjorde Trafikverket en ny upphandling och under perioden oktober 2023 till och med oktober 2027 trafikeras flygplatsen av Jonair på sträckan Arlanda-Mora-Sveg. Under vintersäsongen gick det även flyg till Ängelholm-Helsingborg, främst för turister till Sälenfjällen. Dessa flygningar trafikerades av de större, ATR 72 samt Saab 2000 med plats för 72 respektive 50 passagerare. Under vintern och våren 2009 gick det även flyg till Växjö. Vinterturerna gick fram till våren 2019 men går inte 2020 eftersom en ny flygplats, Sälen Trysil Airport, öppnades december 2019. Antal passagerare har varit: Marktransport Det finns förbokad delad flygtaxi, och vanlig taxi. Det finns hyrbil. För egen bil finns gratis parkering. Det finns busstransfer (förbokas) till Sälenfjällen i samband med vissa flygningar, i första hand de från Ängelholm. Vägavståndet till kommunhuvudorter är för Mora 7 km, Orsa 22 km, Älvdalen 43 km, Rättvik 44 km, Leksand 63 km, Malung, 67 km och Vansbro 73 km Se även Lista över flygplatser i Sverige Referenser Noter Källor ”Stabilt för Moraflyget”. Dala-Demokraten. 3 augusti 2006. Externa länkar Flygplatsens officiella webbplats Ovan Siljans Flygklubb Kartor och information för Mora-Siljan flygplats
Мура-Сільян (аеропорт)

Аеропорт Мура-Сільян (швед. Mora-Siljan flygplats, (IATA: MXX, ICAO: ESKM)) — аеропорт розташований близько 7 км або 3,3 нм на південний захід від Мура, Швеція . Його оператор з фіксованою базою (FBO), AB Dalaflyget, який також управляє аеропортом Дала. Dalaflyget також надає послуги управління повітряним рухом . Злітно-посадкова смуга шириною 45 м та стоянка можуть вмістити авіалайнери типу Boeing 737. Авіакомпанії та напрямки Кількість пасажирів різко впала з приблизно 50 000 пасажирів на рік у 1980-х роках до 7 000 в останні роки, слідуючи тенденції, яку зазнавали в цей період усі шведські аеропорти третього рівня. Конкуренція між двома вітчизняними авіакомпаніями, Skyways Express та неіснуючим European Executive Express, завершилась у 2005 році, залишивши район без польотів до Стокгольма та зовнішнього світу, що вимагало 4-годинної поїздки на поїзді, чи поїзді. Муніципалітет Мора керував аеропортом до створення Dalaflyget. З 2016 по 2018 рік AIS Airlines виконувала рейси до Стокгольма. 28 лютого 2018 року маршрут до Стокгольма Арланда був скасований, оскільки Шведська транспортна адміністрація, яка закупила маршрут Арланда – Свег, не прийняла лінію, об’єднану з маршрутом Арланда – Мора. Це було оброблено в суді, а також подано апеляцію до Комісії ЄС, яка надала Шведській транспортній адміністрації право мати свої угоди для себе. Муніципалітет Мора вирішив не закуповувати власну лінію, оскільки це означало б значно більші витрати. Поїзд вважається майбутнім видом транспорту, якщо уряд не дасть вказівки Шведській транспортній адміністрації щодо закупівлі лінії. Адміністрація транспорту закупила лише повітряні маршрути, де альтернативний транспорт (наземний чи інший аеропорт) до центральної частини Стокгольма займає більше чотирьох годин, а поїзд до Мори їде трохи менше. Новий аеропорт Селен-Трисіль, який відкрився в грудні 2019 року, взяв на себе зимові туристичні рейси. Останні заплановані рейси відбувались до/з Енгельгольма у березні 2019 року. Статистика Примітки Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Мура-Сільян (аеропорт) Зовнішні посилання Офіційний сайт (шведська) [Архівовано 22 січня 2021 у Wayback Machine.] Інформація про аеропорт ESKMз сайту World Aero Data.
Sikörgrundet

Sikörgrundet, ondiepte bij Sikören, is een van de eilanden van de Lule-archipel. Het eiland ligt ten zuiden van Sikören en ten noorden van Långön. Het heeft geen oeververbinding, maar er staan wel een paar kleine vakantiehuisjes. De Lule-archipel ligt in het noorden van de Botnische Golf en hoort bij Zweden.
Gårsjön, Västergötland

Gårsjön är en sjö i Tidaholms kommun i Västergötland och ingår i Göta älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0633 kvadratkilometer och ligger 155,9 meter över havet. Delavrinningsområde Gårsjön ingår i det delavrinningsområde (645212-139818) som SMHI kallar för Mynnar i Yan. Avrinningsområdets medelhöjd är 181 meter över havet och ytan är 28,61 kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Lidabäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 306 kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (70 procent) och jordbruk (16 procent). Avrinningsområdet har 0,06 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0,2 procent. Se även Lista över insjöar i Tidaholms kommun Gårdsjön Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna
Våltjärnen, Värmland

Våltjärnen är en sjö i Sunne kommun i Värmland och ingår i Göta älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,04 kvadratkilometer och ligger 261,9 meter över havet. Delavrinningsområde Våltjärnen ingår i det delavrinningsområde (666139-135810) som SMHI kallar för Ovan Älgån. Medelhöjden är 236 meter över havet och ytan är 15,81 kvadratkilometer. Räknas de 4 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 63,03 kvadratkilometer. Björka älv (Björknan) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 350 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (92 procent). Avrinningsområdet har 0,2 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,2 procent. Se även Lista över insjöar i Sunne kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Våltjärnen på VISS
Röstjärnen, Dalarna

Röstjärnen är en sjö i Älvdalens kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Älvdalens kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Trekanten, Hälsingland

Trekanten är en sjö i Ovanåkers kommun i Hälsingland och ingår i Ljusnans huvudavrinningsområde. Sjöns area är 0,026 kvadratkilometer och den befinner sig 246 meter över havet. Se även Lista över insjöar i Ovanåkers kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Sjöviks folkhögskola

Sjöviks folkhögskola ligger i södra Dalarna en mil utanför Avesta. Sjövik folkhögskola erbjuder utbildningar där deltagarna både kan läsa in gymnasiet och grundskolan. Det finns kursutbud för att utveckla specialintresse i musik, textil, friluftsliv eller hantverk, som att bli yrkesverksam timrare, och kurser för ungdomar med funktionsnedsättning. Kursutbudet omfattar läsårskurser, kort- och sommarkurser. Cirka 300 deltagare studerar vid skolan, varav drygt hundra bor på internatet. Sjöviks internat består av ett nittiotal rum med 130 bäddar. Sjövik omfattar ett tjugotal byggnader där de olika internatbyggnaderna omger skolbyggnaderna. På fritiden kan deltagarna delta i konserter, innebandy-turnering, färg & form, filmkvällar, schlagerfestival, timmerstugekvällar, andakter, motion med mera. Sjöviks folkhögskola drivs av en stiftelse vars huvudman är Equmeniakyrkan och styrelsen består av representanter för Equmeniakyrkan, Equmenia, Sjöviks Kamratförbund, Region Dalarna, Västerås stift, Avesta kommun, Sjöviks personal och Sjöviks elevkår. 2024 medverkade körsångare från musiklinjen i SVT:s luciafirande. Inspelningen tog plats på Sätra brunn då Sala firade 400 år. Equmeniakyrkan och Equmenia är också huvudman för ytterligare fyra skolor, och samverkan mellan dessa och Sjöviks folkhögskola sker genom ett särskilt folkhögskoleråd. De fyra övriga skolorna i rådet är: Bromma folkhögskola Karlskoga folkhögskola Härnösands folkhögskola Södra Vätterbygdens folkhögskola i Jönköping Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sjöviks folkhögskola.﻿ Officiell webbplats Referenser
Sköndalsbro

Sköndalsbro var ett tidigare torp vid dagens Sköndalsbrovägen 14 och 16 i stadsdelen Sköndal i södra Stockholm. Huvudbyggnaden uppfördes troligen mellan 1700 och 1750 eller senare och är idag privatbostad. Enligt Stockholms stadsmuseum utgör gårdarna Sköndalsbro och intilliggande Skönstavik samt Stora Sköndal ett ”betydelsefullt inslag i landskapet”. Historik Sköndalsbro var ett av många torp som lydde under Stora Sköndal. Namnet Sköndalsbro är känt sedan 1699 och härrör från en bro som fanns strax väster om gården där landsvägen mot Dalarö passerade. Idag återstår två byggnader av en tidigare större bebyggelse. Den mindre, ursprungliga byggnaden kallas ”Gula längan” och var från början en liten 1700-tals torpstuga som förlängdes på båda kortsidorna i flera etapper. Bland annat tillkom under 1800-talets slut en inglasad veranda mot Drevviken. Huvudbyggnaden, kallad ”Sjövillan”, uppfördes nedanför torpstugan. Dateringen är något oklar. Inredningen och två gustavianska kakelugnar tyder enligt museimannen Gösta Selling på att Sjövillan kom till i slutet av 1700-talet möjligtvis samtidigt som intilliggande Skönstavik. Enligt Stockholms stadsmuseum härrör byggnaden från 1700-talets början. Huset är en panelklädd enplans träbyggnad i gustaviansk stil med brutet och valmat tak. Vid västra gaveln märks en pelarburen förstukvist i empirstil. Mot öster finns en liten tillbyggnad med balkong som är av senare datum. Av gårdens brandförsäkring från 1812 framgår att ägaren var bryggaråldermannen Gustaf Lychou. Han lät renovera huset i samband med att han hedrades med Vasaorden 1832. Bland senare ägare märks grosshandlaren Oscar Arvidson som omkring 1890 lät riva flera äldre uthus och bygga bland annat en stor villa, ett badhus och en kägelbana (numera rivna). Framför huvudbyggnaden står åtta lindar som har sin fortsättning i parken österut, troligen planterades de på 1700-talets slut. Sköndalsbro renoverades på 1960-talet för riksbibliotekarien Uno Willers och i början av 1970-talet ytterligare en gång för Centrumfastigheter med Jan Wahlman som arkitekt. Sköndalsbro ingår i ett kulturhistoriskt särskilt värdefullt område, utpekat i Stockholms översiktsplan. Fastigheten har år 2008 av Stockholms stadsmuseum grönklassats vilket innebär "bebyggelse som är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt". Bilder Sjövillan Gula längan Referenser Noter Tryckta källor Selling, Gösta (1977). Säterier och gamla gårdar i Stockholmstrakten. Stockholm: Bonniers. Libris 7144379. ISBN 91-0-039434-3 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sköndalsbro.
Tallkrogens vattenreservoar

Tallkrogens vattenreservoar (även Tallkrogens vattentorn) är en reservoar för dricksvatten belägen i östra delen av Svedmyraskogen i stadsdelen Tallkrogen i södra Stockholm. En stadsplan för området vann laga kraft 1934. I den avsattes ett område för "allmänt ändamål" på Svedmyraskogens högsta punkt som här låg på cirka 50 meter över havet. Det dröjde dock till 1957 innan bygget stod färdigt. Det rör sig om en så kallad markreservoar, där cisternen står direkt på marken. Anläggningen består av två separata, cirkulära betongbehållare med en sammanlagd volym på 35 100 m³, högsta vattennivån är 61,05 meter över havet. År 2013-2014 utfördes en omfattande renovering av de båda tornen som drivs av Stockholm Vatten. I Söderort finns ytterligare några av Stockholm Vattens vattenreservoarer: Högdalsreservoaren, Sätra vattentorn, Stuvsta vattentorn och Nybohovs vattenreservoar. De säkrade tillsammans med Tallkrogens vattenreservoar vattentrycket och vattenmängden när de södra ytterområdena av Stockholm byggdes ut under 1950- och 1960-talen. Vattnet kommer från Norsborgsverket vid Mälaren. Referenser