NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
AGA-området

Aga är ett tidigare industriområde i stadsdelen Skärsätra på södra Lidingö kommun, Stockholms län. Området är uppkallat efter AB Gasaccumulator, företaget Agas tidigare industrianläggningar. AGA, området AGA:s fabriksanläggning grundades här 1912 och utbyggdes successivt fram till 1970-talet. Väsentliga delar bevarades inom det nya bostadsområdet Dalénum. Idag utgör AGA-området en viktig epok i Sveriges industrihistoria. Här ingår även bostadsområdet Bergsätra och det relativt okända Optiktornet med tillhörande bergsanläggning kallad AGA-berget samt Agadepån, SL:s vagnhallar för Lidingöbanan. AGA station Lidingöbanan har även en station som till en början hette Gasaccumulator och bytte till AGA 1928. Den första hållplatsen invigdes i januari 1914. Då fanns en träbyggnad med samma utseende som stationerna hade mellan Herserud och Skärsätra. För dem fanns en typritning kallad Väntpaviljong för Spårvägen Herserud-Skärsätra. De gestaltades av okänd arkitekt och liknade väntpaviljongarna på Djursholmsbanan. Stilen var nationalromantisk med fornnordiska detaljer som drakhuvuden på hängrännans ändar. Redan från början fanns en Pressbyråkiosk i den lilla byggnaden och man tog emot godsfrakter från tåget. På sommaren 1914 flyttades den till Lidingö-Brevik som då blev den östra ändstationen. AGA:s station, liksom hela Södra Lidingöbanan, tillkom på initiativ av Gustaf Dalén, som ville skapa bra kommunikationer till AGA:s nya anläggning vid Skärsätra. AGA har alltid varit Lidingöbanans huvudstation med vagnhallar och trafikledning. Tågtrafiken reglerades till en början med en enkel bantelefon som ersattes från 1961 av kommunikationsradio. Bangården i AGA hade i likhet med övriga stationer två genomgående spår. AGA:s stationshus, en tvåvåningsbyggnad i rött tegel uppfördes 1946 efter ritningar av arkitekt Einar Rudskog. Här samlades trafikexpedition, personallokaler, väntsal och Pressbyråns kiosk, och ursprungligen även banförvaltningens kontor. Stationshuset och samtliga äldre byggnader vid AGA station med anknytning till tåg- och busstrafiken revs i samband med banans upprustning 2013–2015. Idag har spåren en något ändrad sträckning genom stationsområdet. Själva stationen ligger lite längre österut intill Södra Kungsvägen. Här finns tre spår, en mittenperrong och en sidoperrong samt moderna väderskydd av stål och glas. Historiska bilder Referenser Noter Källor Lidingö Nyheter: Stationshus på Lidingöbanan - AGA Jvg foto: AGA Järnväg.net: Lidingöbanan Ropsten-Gåshaga Kulturhistorisk byggnadsinventering Lidingöbanans stationshus och väntkurer. AIX arkitekter (2011) Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Aga.﻿
Aggarön

Aggarön är en ö i Kärrbo socken och ligger öster om Ridön i Mälaren. Ön ingår i Ridö-Sundbyholmsarkipelagens naturreservat, ägs av Naturvårdsverket och förvaltas av Länsstyrelsen. Öns totala areal är 220 hektar, och utbredningen är cirka 2 km i nord-sydlig riktning och cirka 1 km i öst-västlig riktning. Historik Aggarö är en gammal sätesgård med anor långt tillbaka i tiden. Då generalen friherre Carl Cronstedt gjorde Geddeholm till fideikommiss 1746 ingick även Aggarö i fideikommisset. Senare såldes Aggarö och köpeskillingen kom då att avsättas till fideikommisskapital. På Aggarö bedrevs jordbruk och man hade en fruktträdgård med upp till 350 träd. Jordbrukets produkter såldes på marknaden i Västerås. Alla transporter sommartid gick med båt. Aggarön köptes 1942 av Henry Koux. Han var tyskättad, men bosatt i Sverige sedan 1917. Henry Koux var under 1930-talet ordförande i tyska handelskammaren i Stockholm och kontakt med bland andra kontakt Hermann Göring. Han stängde under denna tid Aggarön från besökare, vilket skapade rykten om vad som skedde på ön. Han sålde ön 1949. I dag Länsstyrelsen i Västmanland är förvaltare av ön och dess fastigheter, med undantag för Aggarö gård. Sedan 1970-talet pågår ett projekt för att återställa och bibehålla landskapet som det såg ut när marken brukades, som en del av Life-projektet inom Natura 2000. I projektet ingår att öppna ytor ska återställas och att granskogen ska minskas till förmån för lövträd. På Aggarön betar kor för att hålla marken öppen. Det finns även dovhjortar och rådjur. Aggarö gårds fruktträdodling har minskats till cirka 90 träd. Vanligaste äppelsorter är grågylling, röd rågylling (som även kallas Fageröäpple), Aggarö citronäpple, sävstaholm (äpple) och gyllenkroks astrakan, men där finns också körsbär och päron. Natur Det förekommer dovhjort, som inplanterats från Skåne Bland ursprungliga djur på Aggarön finns räv och grävling. Vildsvin är inte boende på Aggarön, men besök av vildsvin från Ridön förekommer. Bland träd på Aggarön förekommer ädellövträd, till exempel ek, lind och lönn. Hagarna inramas av slånbärsbuskar. Det finns riklig förekomst av mistel i träden. På sydöstra delen av Aggarön finns en skog av hassel. Fritidsaktiviteter Aggarön har en hamn i norra änden och en besöksbrygga på västra sidan. På Aggarön finns ett vandrarhem och ett antal stugor för uthyrning. Fotogalleri Referenser Källor Ann-Christine Kihl: Ö-gonblick - bilder av Mälarens människor, Triptyk, Västerås 2004, ISBN 91-631-6032-3 Externa länkar Information om Life och Natura 2000-projekten. Här finns även information om Naturmiljön i inre Mälaren
Agö kapell

Agö kapell ligger i östra delen av Agö hamn på Agön och är det största fiskarkapellet i Gävleborgs län. Kapellet tillhör Hudiksvallsbygdens församling i Uppsala stift. Det sägs även ha funnits ett äldre kapell längre inåt land. Kapellet Kapellet uppfördes 1660 och genomgick en fullständig renovering med till- och överbyggnad 1831. Kapellet förlängdes då åt öster till sin nuvarande storlek. Inredningen är från början av 1700- och 1800-talet. Bland annat finns en tidstypisk altarprydnad från 1832, ett förgyllt kors med törnekrona och ett korskrank med pyramider från 1766. Den första predikstolen fördes hit från Hudiksvalls kyrka 1671. Den ersattes 1771 av en predikstol i rokoko, tillverkad av Jöns Dahlström i Hudiksvall och förgylld av Paul Hallborg i samma stad. Den första kyrkklockan göts 1616 men omgöts och utökades 1762 av Erik Hillström i Gävle. Utanför kapellet står den s.k. "ljusstenen", ett solur från 1680. Varje sommar har församlingen prästhelg i kapellet. Det används också vid dop och bröllop. Referenser Noter Externa länkar Hudiksvall-Idenors församling Aktuellt om Agö och Agö hamn
Akademihotellet

Akademihotellet är ett mindre hotell med 41 rum, 2 små lägenheter och 5 kurslokaler i centrala Uppsala, beläget vid Övre Slottsgatan. Hotellet ligger mitt i den historiska delen av staden med Domkyrkan, Slottet, Gustavianum, Carolina Rediviva och Universitetshuset alldeles intill. Hotellbyggnaden uppfördes 1930 av Uppsala Studentkårs stiftelse, enligt ritningar av arkitekterna Rolf Engströmer, och Erik Högström och inrymde då de första studentkorridorerna i Uppsala. Endast manliga studenter var välkomna och huset fick därför namnet Gubbhyllan av studenthumorn. Från 1960-talet användes huset - och grannhuset Clasonska gården - av Sidas kursgård som då startade utbildningar av utresande biståndspersonal. Den verksamheten pågick till 1996 då den lades ner. Samtidigt ingicks ett avtal med Uppsala universitet om övertagande av byggnad och logidelen av verksamheten under namnet Internationella kursgården. Efter några år ändrades namnet till Akademihotellet, då verksamheten nu framför allt bestod av hotell- och konferenstjänster. Hotellet renoverades i etapper, blev populärt och fick av universitetet också i uppdrag att ansvara för möblerade bostäder till utländska gästforskare samt rum till utbytesstudenter. 2009 kom nästa förändring då universitetets ledning fattade beslut om att hotellverksamheten inte kunde vara kvar som en enhet inom universitetet. Riksrevisionen hade påpekat att regleringsbrevet inte tillät denna verksamhet. Man förde då över hela verksamheten till ett aktiebolag vars ägare är Uppsala Akademiförvaltning. Hotellet var nu så väletablerat och välbesökt att det hade goda förutsättningar att få en framtid på den privata marknaden. Läget vid Övre Slottsgatan är centralt. Källor Upplandsmuseet: Gubbhyllan Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Akademihotellet. Officiell webbplats
Akalla kyrka

Akalla kyrka, formellt De heliga martyrernas syrianska katolska kyrka, är en kyrkobyggnad i Akalla centrum i Stockholms kommun. Den var till 2020 församlingskyrka i Spånga-Kista församling i Stockholms stift. Kyrkobyggnaden invigdes 1976. Tidigare var kyrkan en samarbetskyrka mellan EFS och Svenska kyrkan. 2016 togs kyrkan över av Svenska kyrkan som i sin tur 2020 sålde den till Stockholms katolska stift. Kyrkan är numera hemkyrka för syrianska katolska kyrkan. Kyrkobyggnaden Kyrkan med församlingslokaler är uppförd av mörkrött tegel och ritad av arkitekt Hans Wieland. Själva kyrkan är 15 meter i längd, bredd och höjd och därmed kubformad. Den är väl synlig ovanför de omgivande lägre församlingslokalerna. Högst upp, direkt under det platta taket, löper en fönsterrad runt hela kyrkan. Kyrkans entré ligger i norr invid Sibeliusgången utan förgård. Vid södra sidan finns en parkeringsplats. I väster ligger en butik och i öster ett daghem. Kyrkan och församlingsbyggnaderna bildar en hästskoformad plan som rymmer en innergård öster om kyrkan. På innergården står en klockstapel byggd som ett högt kors med fyra korsarmar som pekar åt varsitt väderstreck. Korset är byggt i cortenstål och har artificiell klockringning i högtalare. Inventarier All inredning är av furu och ritad av kyrkans arkitekt. En åttakantig dopfunt håller upp en dopskål av silver. Ett högt furukors hänger mitt på korväggen och är kyrkans enda altarprydnad. Altarbordet är fristående. Från taket hänger en cirkelformad ljuskrona som är fem meter bred. I cirkeln sitter lampor i tolv grupper med sex lampor i varje grupp. Orgel Den nuvarande orgeln är byggd 1978 av Modulorgel AB, Umeå, och är en elektrisk orgel. Alla stämmor disponeras fritt på två manualer och pedal. Orgeln har tre fria kombinationer och Subbas 16' är selektiv för manual I. Svällare finns även för huvudverket utom Subbas 16'. Orgeln har pipor som är samlade i ett högt sittande väggskåp. Referenser Noter Tryckta källor Christina Nilsson, Kyrkguiden : vägledning till kyrkorna i Stockholms stift, Svenska kyrkan. Stockholms stift, ISBN 978-91-975146-5-1 Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Akalla kyrka. https://www.facebook.com/syrianskakatolska
Akkans kapell

Akkans kapell är ett kapell som ligger i byn Akkan (umesamiska Áhkká, sydsamiska Aahka) i Storumans kommun. Det är beläget i Stensele församling i Luleå stift. 2009 såldes kapellet till privat ägare. Kyrkobyggnaden Träkapellet uppfördes 1954 efter ritningar av Hjalmar Gustafsson. Kapellet har ett plåttäckt sadeltak och ytterväggar klädda med ljusgul träpanel. Väggarna genombryts av rektangulära fönster. Kyrkorummet har väggar och tak klädda med ljusgröna masonitskivor. Golvet är belagt med trä. Inventarier Altartavlan är målad av Albert Grubbström, Forsmark och fanns tidigare i Umnäs kyrka. Motivet är "Jag beder för dem, som Du givit mig" (Johannes 17:9). Ett Harmonium. Källor Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Referenser Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Information om altartavlan Svenska Kyrkan (Arkivlänk)
Kraftwerk Akkats

Das Kraftwerk Akkats ist ein Wasserkraftwerk in der Gemeinde Jokkmokk, Provinz Norrbottens län, Schweden, das am Lilla Luleälven etwas flussaufwärts der Ortschaft Jokkmokk liegt. Es wurde von 1969 bis 1973 errichtet. Das Kraftwerk ist im Besitz von Vattenfall und wird auch von Vattenfall betrieben. Absperrbauwerk Das Absperrbauwerk besteht aus einem Staudamm. Die Wehranlage befindet sich am südlichen (rechten) Ende des Damms. Der Staudamm wurde am Abfluss des Lilla Luleälven aus dem See Vajkijaure errichtet. Das Stauziel liegt bei 259 m über dem Meeresspiegel. Kraftwerk Das Kraftwerk Akkats verfügt über eine installierte Leistung von 150 (bzw. 157 oder 158) MW. Die durchschnittliche Jahreserzeugung liegt bei 565 (bzw. 590) Mio. kWh. Die Fallhöhe beträgt 46 m. Der maximale Durchfluss liegt bei 200 m³/s pro Turbine. Das Kraftwerk wurde von 1969 bis 1973 errichtet. Ursprünglich war eine Kaplan-Turbine mit einer Leistung von 150 MW und einem Durchfluss von 385 m³/s installiert. Im Jahr 2002 kam es zu einer Panne im Kraftwerk; trotz umfassender Reparaturarbeiten konnte die Produktionskapazität nur bis zu 85 % wiederhergestellt werden. Deshalb entschloss man sich 2008 zur Modernisierung der Anlage. Dabei wurde die alte Turbine durch zwei neue Kaplan-Turbinen mit jeweils 75 MW Leistung ersetzt, wodurch sich eine Steigerung der jährlichen Stromerzeugung um 26 Mio. kWh erzielen ließ. Die Kosten für die Modernisierung wurden 2007 auf 650 Mio. SEK geschätzt. Sonstiges Die beiden Tore der Wehranlage wurden von Bengt Lindström bemalt. Siehe auch Liste von Wasserkraftwerken in Schweden Weblinks Einzelnachweise
Akkats kraftstation

Akkats kraftstation är ett vattenkraftverk i Lilla Luleälven strax norr om Jokkmokk längs väg E45 mot Porjus. Kraftverket stod färdigt 1973 och ägs av Vattenfall AB. På de två utskovsluckornas nedströmssida har Bengt Lindström målat samiska motiv och Lars Pirak har målat Radio mammá álas, Rajden västerut, på intagshuset bredvid dammen. Akkats har en effekt på 150 megawatt och en årlig produktion på omkring 590 gigawattimmar. Kraftstationen försörjs med vatten från ett dämningsområde som omfattar sjöarna Vajkijaure, Saskam och Tjeknalis. År 2002 skedde ett stort haveri som stängde kraftverket i ett år. Efter underhållsarbeten skulle verket tas i drift igen, men en kraftig tryckvåg uppstod i vattenvägen, vilket ledde till att vatten trängde in i stationen. Akkats togs åter i drift sommaren 2003, men producerade därefter bara 80 % av sin kapacitet. Hösten 2010 satte Vattenfall första spadtaget i en omfattande ombyggnad, vid vilken dåvarande turbin på 150 megawatt byttes ut mot två nya aggregat på 75 megawatt vardera. Ombyggnaden har ökat produktionskapaciteten från 565 till 590 gigawattimmar per år. Externa länkar Vattenfalls sida om Akkats vattenkraftverk Kuhlins hemsida om svensk vattenkraft
ГЕС Аккатс

ГЕС Аккатс (швед. Akkats kraftstation) — гідроелектростанція на півночі Швеції. Знаходячись між ГЕС Ранді (вище за течією) та ГЕС Летсі, входить до складу каскаду на Лілла-Лулеельвен, найбільшої (правої) притоки річки Лулеельвен, яка впадає в Ботнічну затоку Балтійського моря біля міста Лулео. У межах проєкту річку перекрили кам'яно-накидною греблею висотою 21 метр, що створює підпір в озері-водосховищі Vaikijaure з припустимим коливанням рівня поверхні в діапазоні 1,5 метра. Підземний машинний зал станції спорудили біля греблі у лівобережному масиві. Його обладнали однією турбіною типу Каплан потужністю 150 МВт, яка при напорі у 46 метрів забезпечувала виробництво 565 млн кВт·год електроенергії на рік. У 2002 році на ГЕС сталась аварія, після якої вдалося відновити роботу гідроагрегату лише на 80 % проєктного показника. Тому у 2008-му власник станції ухвалив рішення замінити агрегат на два з тією ж сукупною потужністю, що одночасно дозволяло збільшити річного виробітку до 590 млн кВт·год. Відпрацьована вода повертається в річку через відвідний тунель довжиною 2 км. Диспетчерський центр для управління всім каскадом компанії Vattenfall на Лулеельвен знаходиться у Vuollerim. Примітки
Akkelis

Akkelis este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI) din Suedia întinsă pe o suprafață de 5.580,9 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Akkelis este situat la coordonatele 66.1474°N 17.5736°E﻿ ()66.1474; 17.5736. Înființare Situl Akkelis a fost declarat sit de importanță comunitară în decembrie 1995 pentru a proteja 2 specii de animale. Situl a fost protejat și ca arie specială de conservare în decembrie 2009. Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 12 habitate naturale: Râuri de munte și vegetația erbacee de pe malurile acestora, Pajiști boreale și alpine pe substrat silicios, Mlaștini turboase de tranziție și turbării mișcătoare, Taiga vestică, Lacuri și iazuri distrofice naturale, Grohotișuri silicioase de la nivelul montan până la nivelul zăpezii (Androsacetalia alpinae și Galeopsietalia ladani), Mlaștini împădurite, Cursuri de apă de la nivel de câmpie la nivel montan, cu vegetație Ranunculion fluitantis și Callitricho-Batrachion, Izvoare fino-scandinave și mlaștini produse de izvoare bogate în minerale, Pajiști alpine și boreale, Turbării Aapa, Pante stâncoase silicioase cu vegetație casmofită. La baza desemnării sitului se află mai multe specii protejate de mamifere (2): gluton (Gulo gulo), râs eurasiatic (Lynx lynx). Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Suedia
Akkelis fjällurskog

Akkelis fjällurskog är ett år 2000 bildat naturreservat i Arjeplogs kommun, beläget omkring 15 km fågelvägen nordväst om Arjeplog. Det utgörs av lågfjället Akkelis (eller Áhkális), vars högsta punkt når 784 meter över havet, och omgivande skogsområden med sjön Hornavan som avgränsning i nordost. Naturreservatet ingår i Natura 2000, EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden. Fjället används för friluftsliv, jakt, fiske och bärplockning. Det bedrivs även renskötsel i området. Endast i naturreservatets östra del finns vandringsleder från en vik av sjön Hornavan (Hemsjön) upp till fjällets toppar. Några delar av skogen är 350 år gamla. Under sommaren hittas även växter av stormhattssläktet, av tortasläktet och kärrsilja. Nära topparna förekommer björkar och högmossor. Referenser Länsstyrelsen i Norrbotten om Akkelis
Alanäs kyrka

Alanäs kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Ström-Alanäs församling i Härnösands stift. Kyrkan ligger i kyrkbyn Alanäset i Strömsunds kommun. Kyrkobyggnaden Första träkyrkan på platsen uppfördes 1807 och invigdes 18 september 1808, samma år som Alanäs församling utbröts ur Ströms församling. Ett torn i öster tillkom 1839. Kyrkan revs 1930, men vapenhuset och en del av tornet behölls och fungerar numera som begravningskapell. Nuvarande träkyrka uppfördes under ledning av byggmästarna Olle Berg och Per Persson från Strömsund. Ritningarna var gjorda av arkitekt Gustaf Hermansson. 8 juli 1928 invigdes kyrkan av biskop Ernst Lönegren. Inventarier Två altartavlor är målade av Pelle Havne från Havsnäs. Större tavlan har motivet "Jesus och synderskan", medan mindre tavlan har motivet "korsfästelsen". Dopfunten i täljsten är tillverkad efter ritningar av forstmästare Arbman. Orgeln är byggd av Menzel Orgelbyggeri AB i Härnösand och invigd midsommarafton 1996. I tornet hänger två kyrkklockor som fanns i föregående kyrka. Lillklockan är gjuten 1812 av Esaias Linderberg i Sundsvall. Storklockan är gjuten 1855 av A P Linderberg i Sundsvall. Bilder Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 620. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Leonard Bygdén (1926): Ström ur Härnösands stifts herdaminne (1923–1928) Webbkällor Alanäs kyrka från Länsstyrelsen i Jämtlands län Alanäs kyrka från Riksantikvarieämbetet Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Alanäs kyrka. Alanäs kyrka från kyrkokartan.se Alanäs kyrka i Jämtlands läns museums bildarkiv
Albaniens ambassad i Stockholm

Albaniens ambassad i Stockholm (även Albanska ambassaden) är Albaniens diplomatiska representation i Sverige. Ambassaden är även sidoackrediterad till Finland, Island och Norge. Ambassadör sedan 2024 är Albana Dautllari. Diplomatkoden på beskickningens bilar är AB. Fastigheter Ambassaden är belägen på Capellavägen 7 på Lidingö. Ambassaden upprättades 1972 och låg då på Sandhamnsgatan 38 på Gärdet. Mellan 1973 och 1991 var ambassaden belägen i fastigheten Tofslärkan 14 på Tyrgatan 3/3A på Östermalm. Beskickningschefer Se även Albaner i Sverige Sveriges ambassad i Tirana Referenser
Alby kyrka, Medelpad

Alby kyrka är en kyrkobyggnad i Ånge kommun. Den är församlingskyrka i Borgsjö-Haverö församling, Härnösands stift. Kyrkobyggnaden Kyrkplatsen har varit begravningsplats sedan slutet av 1800-talet. En åttakantig klockstapel av trä uppfördes 1931 efter ritningar av arkitekt Per Österlund. Kapellet uppfördes åren 1933-1934 och invigdes 1935 som kyrka av biskop Torsten Bohlin. Byggnaden har en stomme av tegel, vitputsade ytterväggar och täcks av ett valmat spåntak. Altartavlan är målad av professor Olle Hjortzberg och dess motiv är Jesus med sex lärjungar på varje sida. Orgel Innan orgeln byggdes fanns ett harmonium i kyrkan. Den nuvarande orgeln byggdes 1968 av Gustaf Hagström Orgelverkstad AB, Härnösand. Orgeln är mekanisk med slejflådor. Den har ett tonomfång på 56/30. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 618. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Information från Svenska kyrkan Externa länkar Borgsjö-Haverö församling Wikimedia Commons har media som rör Alby kyrka, Medelpad.
Alby kyrka, Uppland

Alby kyrka är en kulturminnesmärkt kyrkobyggnad i Lilla Alby i Sundbybergs kommun. Den togs ur bruk och såldes 2013. Historik Lilla Alby var i slutet av 1800-talet en gård. Ägaren Carl Abraham Humble var aktiv i Evangeliska Fosterlandsstiftelsen. Eftersom det var långt till närmaste församlingskyrka lät Humble 1878 uppföra ett kapell på sin mark. Kapellet användes även av missionsförsamlingen, som gav det namnet Immanuelskapellet. I slutet av 1880-talet började fler människor flytta till nybyggda villor i Lilla Alby. En ny kyrka, den nuvarande Alby kyrka, byggdes och invigdes den 3 juli 1892. Missionsförsamlingen flyttade sin verksamhet dit, men flyttade 1904 till en ny kyrka vid Esplanaden i Centrala Sundbyberg. För att rädda kapellet köptes det 1913 av ett antal privatpersoner som kallade sig Lilla Alby kapellstiftelse. Kapellstiftelsen upplät 1934 kapellet och prästgården till Solna församling och Svenska kyrkan. När Lilla Alby 1949 överfördes till Sundbybergs stad överfördes kyrkan till Sundbybergs församling. Eftersom kyrkan knappt användes beslutade församlingen 2012 att ta den ur bruk. Beslutet fastställdes av stiftsstyrelsen i februari 2013 och Svenska kyrkan meddelande att fastigheten skulle bjudas ut till försäljning. I oktober samma år beslutade kyrkofullmäktige i Sundbyberg att anta MKFC Stockholms folkhögskolas bud på 7 miljoner svenska kronor. MKFC lät genomföra stora renoveringar, men då deras behov av lokalen inte var tillräckligt stort lade de i maj 2016 åter ut fastigheten till försäljning för 12 miljoner svenska kronor. Den köptes då av produktionsbolaget Pampas Produktion. Byggnad och tidigare kyrkoinventarier Kyrkobyggnaden är orienterad i öst–västlig riktning med koret i öster och huvudingången i västfasaden. Ritningarna var utförda av arkitekten Frans Lindskog. 1984 revs prästgården. Konstnären José Samson har tillverkat det guldskimrande glaskors som sedan 1960-talet prydde kyrkans altare, samt glasmålningen Det himmelska Jerusalem från 1957. Efter att kyrkan tagits ur bruk och sålts till MKFC genomfördes stora renoveringar. Vissa av renoveringarna saknade dock tillstånd; bland annat flyttades dopfunten ut ur lokalen och altarringen sågades itu. På Stockholms länsstyrelses begäran utdömde Förvaltningsrätten ett vite om en halv miljon svenska kronor. Orgel Före 1959 användes ett harmonium i kyrkan. 1959 bygger Åkerman & Lund, Knivsta en mekanisk orgel. Orgeln byggdes ursprungligen 1865 av den thüringske orgelbyggaren August Martin för ett kapell i Saulkrasti i Lettland, och har genomgått skiftande öden innan den 2004 renoverades och ställdes upp av den lettiska firman Ugāles ērģeļbūves darbnīca. Referenser Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Alby kyrka, Uppland. Alby kyrka. Stockholms stift 2008. Bebyggelseregistrets anläggningspresentation - Alby kyrka