NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jonstorps kyrka

Jonstorps kyrka är en kyrkobyggnad i Jonstorp i Lunds stift. Den är församlingskyrka i Farhult-Jonstorps församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan är byggd av gråsten i romansk stil. Kyrkan uppfördes på 1100- eller 1200-talet och är tillägnad Norges nationalhelgon Sankt Olof. Från kyrkans ursprungliga uppförande återstår i dag murrester i väster och söder. Korets stjärnvalv och tornet tillkom på 1400-talet. I korvalvet finns medeltida målningar. År 1899 ersattes de tidigare skyttegluggarna med dagens stora fönster. Inventarier Altaruppsatsen från 1594 i renässansstil gestaltar instiftandet av nattvarden. Predikstolen i trä uppfördes under Kristian IV:s regering och rymmer hans monogram och valspråk, Regna firmat pietas (fromheten stärker regeringsmakten). Predikstolen pryds även av evangeliststatyetter. På predikstolen finns bl.a. denna latinska text: "Jehovah Est Pastor Meus" (se bild under Galleri). Texten är hämtad från Psalm 23:1 i Bibeln och lyder enligt Helge Åkesons svenska översättning: "Jehová är min herde". Votivskeppet som hänger i långhuset föreställer briggen Hiram som innan den köptes till Jonstorp gick som missionsskepp längs Sveriges kuster. Votivskeppet skänktes av sjökapten Nils Martin Thore sedan ett av Thorerederiernas fartyg räddats ur svår storm. Krucifixet som hänger över dopaltaret härstammar från 1400-talet och har tidigare stått på en bjälke i valvbågen mellan långhuset och koret. Dopfunten i ek från 1948 är huggen ur ett stycke av Ralph Bergholtz. Dopfatet i mässing från 1618 illustrerar bebådelsen. Orgel 1827 byggde Pehr Zacharias Strand, Stockholm en orgel med 9 1/2 stämmor. 1927 byggde E F Walcker, Ludwigsburg, Tyskland en orgel. Den nuvarande orgeln byggdes och invigdes 1963 av Poul-Gerhard Andersen's Orgelbyggeri, Köpenhamn och är en mekanisk orgel. Orgeln har tretton stämmor. Reliker från Sankt Olof I en blykapsel i altaret förvaras reliker som tillskrivs Sankt Olof. Relikkapseln återfanns 1951 i en relikgömma i sandsten bakom ett gammalt träaltare från 1800-talet. I dosan fanns fem föremål: en bit linneväv (tuskaft) en bit sidenväv en pergamentbit med texten De camisea sti Olaui Regis, "Den helige konungen och martyren S:t.Olof" en pergamentbit med latinsk text om de elva tusen jungfrurna några pulvriserade benrester Kyrkogården Edvard Persson ligger begravd på kyrkogården. Kyrkoherdar Se lista på sidan om Farhult-Jonstorps församling. Bildgalleri Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Jonstorps kyrka. Farhult-Jonstorps församlings kyrkopresentation
Jordbärsmuren

Jordbärsmuren är ett naturreservat i Gävle kommun i Gästrikland vid Dalälven strax norr om Gysinge. Jordbärsmuren är en av Mellansveriges största orörda myrar. Myrytan består av en kal mossyta utan några som helst träd. Den växlar mellan tuvor av gräs och blöta så kallade höljor. Myren omges av en omkring 200 meter zon med tallskog. Grönbena, storspov, ljungpipare och trana hör till myrens vanligare fåglar. Om våren spelar vanligen orren på myren, och även pärluggla och slaguggla häckar här. Ålbo är ett område med lövskogar, strandkärr och översvämmade älvängar som ingår i samma naturreservat och tillhör byn Ålbo. Här växer den sällsynta sumpviolen. Området är 950 hektar stort och skyddat sedan 1995. Källor Se Sverige. Vägvisare till 650 smultronställen från Ales stenar till Överkalix, Lars Magnusson. 2002 s. 60. Länsstyrelsen, Jordbärsmuren-Ålbo naturreservat
Jordfallsbron

Jordfallsbron är en landsvägsbro över Göta älv, Bergslagsbanan och E45 mellan Hisingens nordöstra hörn och Bohus. Den har fyra körfält och gång- och cykelbana längs brons norra kant. Segelfri höjd är 11 meter, total höjd 15,5 meter, bredd 17,3 meter. Den är öppningsbar och klaffen är 49,5 meter lång. Bron är totalt cirka 700 m lång. Namnet Jordfallet kommer från det område på fastlandet vid Bohus, som drabbades av ett jordfall (gammalt namn för jordskred), ca år 1150, när delar av det som idag är vägen Källarliden, rasade ner i Göta älv. Brons östra del, liksom vägen E45 står idag på rasmassorna från det skredet. Historik Bron öppnades 1966 och ersatte en färjeled som låg strax söder om bron. Som en del av ombyggnationen av E45 mellan Göteborg och Trollhättan fick Jordfallsbron år 2012 en ny cirkulationsplats över E45. Källor Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Jordfallsbron.
Jougdadalen

Jougdadalen är ett naturreservat i Frostvikens socken i Strömsunds kommun i norra Jämtland som omfattar hela dalgången mellan Jerikkklumpen och Klumpvattnet. Området är naturskyddat sedan 1993 och är 320 kvadratkilometer stort. Jougdadalen är en dalgång täckt med urskogsliknande skog med omkullfallna träd och torrträd. I dalens botten sträcker sig ett pärlband av sjöar och oreglerade vattendrag. Genom dalen rinner Jougdån som senare blir Risedeån och Storån som mynnar i Ströms vattudal. Hela reservatet utom en mindre del i sydost är renbetesland. Men inte bara samerna har befolkat Jougdadalen. I början av 1800-talet var det också ett lockande nybyggarland med frodiga slåttermyrar, stora betesmarker, rika fiskevatten och jaktmarker. Jougdaberg, en gammal bosättning från 1815, ägs idag av staten och arrenderas av Jämtlands läns fiskeklubb. Referenser Länsstyrelsen: naturreservatet Jougdadalen
Kraftwerk Juktan

Das Kraftwerk Juktan (schwedisch Juktans kraftverk) ist ein Wasserkraftwerk in den Gemeinden Sorsele und Storuman, Provinz Västerbottens län, Schweden. Es ist im Besitz von Vattenfall und wird auch von Vattenfall betrieben. Mit den Bauarbeiten wurde im Frühjahr 1973 begonnen; das Kraftwerk ging 1979 in Betrieb. Das Kraftwerk wurde ursprünglich als Pumpspeicherkraftwerk errichtet und von 1979 bis 1996 als solches betrieben. Danach wurde es zu einem normalen Wasserkraftwerk umgebaut. Vom See Storjuktan führt ein Zuleitungstunnel mit einer Länge von 5094 m in südwestlicher Richtung zum unterirdischen Kavernenkraftwerk. Nachdem das Wasser die Turbine passiert hat, wird es über einen Ausleitungstunnel mit einer Länge von 14.754 m in südwestlicher Richtung zum See Storuman geführt. Ein weiterer, senkrechter Tunnel verbindet das Kraftwerk mit dem See Blaiksjön. Absperrbauwerke Das Absperrbauwerk am Abfluss des Juktån aus dem See Storjuktan besteht aus einem Steinschüttdamm mit einer Höhe von 18 (bzw. 22) m. Die Hochwasserentlastung befindet sich auf der linken Seite des Staudamms. Die Absperrbauwerke am See Blaiksjön bestehen aus zwei Steinschüttdämmen sowie einer Mauer aus Beton; die maximale Höhe beträgt 18 m. Seen Das maximale Stauziel des Sees Storjuktan liegt bei 411,66 m über dem Meeresspiegel, das minimale bei 397,66 m. Der See erstreckt sich über eine Fläche von 55 (bzw. 144) km² und fasst 575 (bzw. 577) Mio. m³ Wasser. Das maximale Stauziel des Sees Blaiksjön liegt bei 627 m über dem Meeresspiegel, das minimale bei 616 m. Der See erstreckt sich über eine Fläche von 3,6 (bzw. 5) km² und fasst 40 Mio. m³ Wasser. Kraftwerk Das Kraftwerk befindet sich in einer unterirdischen Kaverne ca. 275 m unterhalb des Sees Blaiksjön. Es ging 1978 (oder 1979) in Betrieb. Das Kraftwerk verfügt über eine installierte Leistung von 22,5 (bzw. 26 oder 30) MW. Die durchschnittliche Jahreserzeugung liegt bei 84,5 (bzw. 90) Mio. kWh. Die maximale Fallhöhe beträgt 60 (bzw. 85 oder 184) m. Der durchschnittliche Durchfluss liegt bei 50 und der maximale bei 140 m³/s. Pumpspeicherkraftwerk Die installierte Leistung des Pumpspeicherkraftwerks betrug 335 (bzw. 350) MW. Der Generator leistete maximal 360 MVA. Die Leistungsaufnahme lag im Pumpbetrieb bei maximal 255 MW. Die Höhenunterschiede betragen: 275 m zwischen dem Stauziel des Sees Blaiksjön und dem Kraftwerk, 215 m zwischen dem Stauziel des Sees Blaiksjön und dem Stauziel des Sees Storjuktan sowie 60 m zwischen dem Stauziel des Sees Storjuktan und dem Kraftwerk. Der Blaiksjön diente als Oberbecken und der Storjuktan als Unterbecken des Pumpspeicherkraftwerks. Siehe auch Liste von Wasserkraftwerken in Schweden Weblinks Einzelnachweise
Jättaberget

Jättaberget är ett naturreservat i Ljungby kommun i Kronobergs län. Naturreservatet ligger på sjön Unnens västra strand nordost om Lidhult. Jättaberget skyddades som domänreservat av dåvarande Domänverket 1951 och Ropareudden 1960. År 1996 ombildades det till ett naturreservat. Området är 37 hektar stort. Jättaberget är en höjd som sluttar brant mot omgivningen. Ädellövskogen domineras av bok och finns en stor andel döda träd, både liggande, stående och högstubbar. Mellan Jättaberget och Ropareudden finns barrskog som på sikt kommer att ersättas av bokskog eller annan lövskog. Referenser
Jättestensskolan

Jättestensskolan är en grundskola i primärområdet Jättesten i stadsdelen Kyrkbyn på Hisingen i Göteborg. Skolan tillhör grundskoleförvaltningen, och har ungefär 600 elever. Arktitektur Skolan ritades av arkitekterna Sven Brolid och Jan Wallinder och byggdes 1957. Skolans formspråk är inspirerat av 1930-talets funktionalism men har lite mer lekfulla former. Skolbyggnaden är sammansatt av flera olika former. En del som är lång och veckad, där klassrummen finns, och en som både består av en rak och av en cirkelrund del (bland annat skolmatsalen, Bamba). Mellan dessa ligger skolgården. Trapphusen har en mörkare färg och andra fönster. Entréerna skjuter ut från skolbyggnaden. Båda byggnaderna har ljusa och slätputsade fasader med fönstren i långa rader. Alla byggnader utom en har platta tak. Skolan är k-märkt och ingår i Göteborgs kommuns program för att bevara kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Delar av filmen om Kalle Vrånglebäck spelades in här på 1970-talet. Källor ”Jättestensskolan”. Lokalförsörjningsförvaltningen, Göteborgs kommun. http://www.lff.goteborg.se/prod/lff/dalis2.nsf/vyFilArkiv/Jattestensskolan.pdf/$file/Jattestensskolan.pdf. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Jättestensskolan.﻿ Officiell webbplats
Kaggeboträsket

Kaggeboträsket är en sjö i Norrtälje kommun i Uppland och ingår i Norrtäljeån-Åkerströms kustområde. Se även Lista över insjöar i Norrtälje kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Kalix sjukhus

Kalix sjukhus är ett sjukhus i centrala Kalix, även känt som Kalix lasarett. Det har 400 anställda och 60 vårdplatser (2020). I upptagningsområdet ingår Kalix, Haparanda, Övertorneå och Överkalix kommun. Om sjukhuset Det ursprungliga sjukhuset byggdes som ett epidemisjukhus under åren 1922 och 1923. Arkitekt var Olof Lundgren. Själva byggnadsarbetena gjordes på entreprenad av byggnadsfirman Rosenström och Larsson i Luleå. Robert Rosenström (f.1890) var ansvarig för byggnadsarbetena. Totala kostnaden för sjukhuset uppgavs vara 492 083 kr varav byggnadsarbetena 237 856 kr. Till byggnadskostnaderna bidrog Norrbottens Läns Landsting med 150 000 kr. S A Englund var också med och byggde sjukhuset. Sjukhuset invigdes söndag den 2 december 1923 och verksamheten startade direkt. Landstinget övertog sedan sjukhuset år 1937. Tiden innan sjukhuset fanns År 1885 donerades till Nederkalix socken ett äldre bostadshus av träpatronen Johan August Bergman som kom att bli Kalix sjukstuga. En sjukstuga var en mindre, kommunal eller enskild inrättning för sluten men mindre krävande sjukvård, ursprungligen avsedd för mindre bemedlade patienter. Sjukstugan var i bruk fram till år 1923 då det nya sjukhuset kom att invigas. Historik Operationsverksamheten vid Kalix sjukhus lades ner under år 2012, efter ett beslut i Norrbottens regionfullmäktige (före detta landstinget) den 12 april samma år, och skulle leda till besparingar på sju miljoner kronor. Röstningen slutade med 39 röster för, och 30 röster emot. Beslutet ledde till att tio sköterskor miste jobbet, och att patienter istället behöver åka till Sunderby sjukhus eller Gällivare sjukhus. Omkring 1200 operationer genomfördes årligen i Kalix fram till dess. Det skedde protester mot nedläggningen redan under 2011 när planerna om beslutet blev känt, och en demonstration anordnades i februari 2011. År 2016 blev det tal om att stänga intensivvårdsavdelningen, eller att dra ner på de platser som fanns där, och flytta narkos- och röntgenläkarna. I oktober 2016 anordnades en demonstration där över 3000 människor slöt upp för Kalix sjukhus. Frågan utreddes sedan vidare, och i februari 2017 kom beslutet att ingen förändring kommer att genomföras och platserna blev kvar som tidigare. 2018 slogs verksamheterna från Grytnäs hälsocentral samman med Kalix hälsocentral. Det innebar i praktiken att verksamheten i Grytnäs stängdes och personalen flyttades till Kalix. Anledningen var för att se till att hjälpa patienter att få den bästa hjälpen de behöver utifrån deras behov. Under 2020 fick Kalix sjukhus ta emot utmärkelsen "Årets strokeenhet 2019". Sommaren 2021 meddelade Region Norrbotten att de såg över möjligheterna att kunna starta upp operationsverksamhet vid sjukhuset igen. De tidigare lokalerna var för dåvarande uthyrda till ett privat vårdföretag sedan 2019. Senare den 5 oktober öppnade Kalix sjukhus sin operationsverksamhet igen. Källor
Gamla kyrkogården, Kalmar

Gamla kyrkogården i Kalmar är en tidigare begravningsplats belägen i Gamla stan vid Slottsvägen väster om Kalmar slott. Begravningsplatsen började uppföras i början av 1200-talet. På Gamla kyrkogården stod tidigare Bykyrkan, även kallad Storkyrkan och S:t Nikolaikyrkan, som byggdes under första delen av 1200-talet, och expanderades under 1300-talet. Kyrkan var 75 m lång och 38 m bred. Kyrkan demonterades, och sprängdes slutligen 1678 i samband med att Kalmars stadscentrum flyttades till Kvarnholmen. Den 17 juni 1397 kröntes Erik av Pommern till kung över Sverige, Norge och Danmark i Bykyrkan på Gamla kyrkogården, vilket var början till Kalmarunionen. I dag finns flera gravstenar från 1600-talet till mitten av 1800-talet bevarade på Gamla kyrkogården. Namnet Gamla kyrkogården uppkom på 1800-talet i och med att Södra kyrkogården uppfördes. Skulpturen Helige Kristoffer av Arvid Källström restes 1937 på Gamla kyrkogården. År 1997 restes Unionsstenen på Gamla kyrkogården, 600 år efter Kalmarunionens bildande. På stenen finns namnteckningar av de dåvarande nordiska statsöverhuvudenna ingraverade: kung Carl XVI Gustaf, drottning Margrethe II av Danmark, kung Harald V av Norge, president Martti Ahtisaari och president Ólafur Ragnar Grímsson. Källor Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kalmar gamla kyrkogård.﻿
Kalvsund, Storeberg

Kalvsund, Storeberg är ett naturreservat i Lidköpings kommun i Västra Götalands län. Ön Kalvsund, även kallad Västra Kalvön, fridlystes 26 juni 1923. Det omfattar 3 hektar och är beläget utanför Karlfjärden i Vänern. Området har ett rikt fågelliv. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Kalvsund, Storeberg
Karsmossen

Karsmossen är ett naturreservat i Gullspångs och Mariestads kommuner i Västergötland. Naturreservatet ligger några kilometer öster om Vänern på gränsen mellan Gullspångs och Mariestads kommuner. Det är skyddat sedan år 2010 och omfattar 714 hektar. 2016 inrättades Karsmossen utvidgning om 3 hektar i direkt anslutning Karsmossen är ett stort skogs- och myrområde. Där finns kärr, mossor och fastmarksholmar. I den norra delen finns en större fastmarksö, ca 10 ha, kallad Store ö. I den västra delen av reservatet finns nära 200 hektar barrskog omväxlande med sumpskogar. Området med skog är delvis blockig och lite kuperad. Åldern på skogen är cirka 90 till 100 år men det finns även ett stort antal träd över 120 år. Död ved av både tall, gran och björk förekommer relativt rikligt, främst i form av lågor i olika nedbrytningsstadier. På två stycken granlågor har den rödlistade vedsvampen ullticka hittats. Andra vedsvampar förekommer allmänt på lågor och högstubbar. Markvegetationen domineras av blåbär med inslag av lingon och smalbladigt gräs. Fågellivet är rikt och där finns hackspettar och tjäder. Där växer kattfotslav och många andra arter. Området ingår i det europeiska nätverket för bevarande av biologisk mångfald, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, Karsmossens naturreservat
Kastalakyrkan

Kastalakyrkan är en kyrkobyggnad i stadsdelen Komarken i Kungälv. Den tillhör sedan 2015 Kungälv-Ytterby församling (tidigare Kungälvs församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Helt nära nuvarande kyrkplats uppfördes 1969 en vandringskyrka ritad av Torsten Hansson. Det var en låg fasadtegelbyggnad med en plåtklädd pyramidöverbyggnad. Den såldes 1979 och flyttades till Nyköping. Nuvarande kyrka uppfördes åren 1979-1980 efter ritningar av arkitekt Carl-Anders Hernek och invigdes den 14 december 1980. Byggnaden är uppförd i tegel och betong. En klockstapel, uppförd i trä 1969, står strax nordost om kyrkan. Inventarier Dopfunten är sammansatt av fem fragment av en dopfunt från 1200-talet, huggen av Lödösemästaren och funnen vid utgrävning av platsen för Ny Kongelfs kyrka. Istället för predikstol finns en ambo i ljust trä. Processionskorset vid altaret har utförts av Per Andersson. Orgel Nära koret finns en orgel anskaffad 1999 som tidigare har stått i Fors kyrka, Eskilstuna och är byggd av Frederiksborg Orgelbyggeri. Det är en mekanisk orgel med ljudande fasad som har sju stämmor fördelade på manual och pedal. Referenser Noter Källor Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 171. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 493. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kastalakyrkan.
Kedums-Torpa

Kedums-Torpa är ett naturreservat i Lidköpings kommun i Västra Götalands län. Området består till stor del av gammal barrblandskog. En del träd är över 200 år. Det finns även torrträd och kullfallna träd. Terrängen är blockig och småkuperad. Mitt i området finns en liten bit åkermark. Reservatet är skyddat sedan 1995 och omfattar 19 hektar. Det ligger 1,5 km sydost om Norra Kedums kyrka. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen naturreservat Kedums-Torpa
Kila kyrka, Södermanland

Kila kyrka är en kyrka som tillhör Kiladalens församling i Strängnäs stift. Kyrkan ligger i kyrkbyn Kila i Nyköpings kommun. Kyrkobyggnad Kyrkan är den tredje i ordningen i Kila. De tidigare kyrkorna var från 1100-talet och 1700-talet. Den nuvarande kyrkan uppfördes i vitslammat tegel 1963 efter ritningar av Kurt von Schmalensee. Den ersatte en 1700-talskyrka som revs till följd av omfattande husbocksangrepp; denna ersatte i sin tur en medeltida stenkyrka som nu är ruin, belägen vid Lundäng knappt fem kilometer öster om Kila kyrka. Golvet är av kalksten och innertaket med synliga betongbalkar består av gråmålat skivmaterial. Yttertaket är av koppar. En fristående klockstapel av trä uppfördes 1768. En ny storklocka hängdes upp i stapeln 1962–1963 när nuvarande kyrka byggdes. Totalt hänger tre klockor i stapeln. Inventarier Altaret är tillverkat av granit från trakten. Predikstolen från 1600-talet fanns redan i 1100-talskyrkan. Korväggen uppfylls av ett internationellt uppmärksammat konstverk, en 50 kvadratmeter stor guldmosaik med motiv från Uppenbarelsebokens vision av det himmelska Jerusalem. Den är utförd av konstnären Bengt Olof Kälde och uppsattes 1967. Dopfunten är från 1200-talet. Konstglasfönster utfört av Jan Brazda. Guldmosaik och putsmosaik av Bengt Olof Kälde. Orgel 1856 bygger Johan Lund, Stockholm en orgel med 10 stämmor. Den nuvarande orgeln är byggd 1946 av Olof Hammarberg, Göteborg och är en pneumatisk orgel. Den har två fria kombinationer. Bilder Referenser Lind, Helena; Leandersson, Bert (2016). Moderna kyrkor i Sverige. Lund: Bokförlaget Arena. sid. 120-125. Libris 19414914. ISBN 978-91-7843-493-0 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Kila kyrka Svenska kyrkans webbportal Wikimedia Commons har media som rör Kila kyrka.
Klacken, Dalarna

Klacken är en sjö i Älvdalens kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,502 kvadratkilometer och ligger 776,2 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Storån. Vid provfiske har bland annat abborre, elritsa, gädda och lake fångats i sjön. Delavrinningsområde Klacken ingår i det delavrinningsområde (690556-131915) som SMHI kallar för Utloppet av Klacken. Medelhöjden är 881 meter över havet och ytan är 12,76 kvadratkilometer. Räknas de 9 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 53,11 kvadratkilometer. Storån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 525 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (31 procent) och kalfjäll (65 procent). Avrinningsområdet har 0,5 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 3,9 procent. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Elritsa Gädda Lake Röding Öring Se även Lista över insjöar i Älvdalens kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Klacken på VISS
Klaragöl

Klaragöl är en sjö i Karlskrona kommun i Blekinge och ingår i Lyckebyåns huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Karlskrona kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Kleva klintar

Kleva klintar är ett naturreservat på Mösseberg i Falköpings kommun i Västergötland. Reservatet ligger strax nordväst om Mösseberg nära Vilske-Kleva kyrka. Det avsattes som naturreservat 1956 och är ett 7 hektar stort område. Merparten av områdets yta är täckt med alvarvegetation, en mindre del utgörs av kärr respektive lundvegetation Området ligger på gränsen mellan urbergsområdet i väster och sandsten, alunskiffer, kalksten och lerskiffrar, i öster. I väster ligger också en gräshed. Nedanför denna börjar en terrassformad kalkstensklev. På en del ställen skjuter det ut hyllor där ormbunkar som svartbräken, stenbräken och murruta kan finnas. Här växer även fjällgröe som kallats reservatets karaktärsväxt. Linnés Västgötaresa År 1746 besöker Linné Vilske-Kleva under sin Västgötaresa. Han lovprisar blomsterprakten han möter. Dagens reservat på 7,3 hektar är bara en spillra av den blomsteräng Linné mötte 1746. Galleri Källor Länsstyrelsen, naturreservat Kleva klintar Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kleva klintar.
Klevs naturreservat

Klev är ett naturreservat i södra delen av Svenljunga kommun i Västra Götalands län. Det är ett trädgårds- och parkområde med vidkroniga ekar och bokar. I norr finns en skogbevuxen bergbrant. På berget finns rester av en skansanläggning. I väster finns en blockig rasbrant. Klev är annars mest känd för Klevs gästgiveri med anor från 1650-talet. Klev ligger utefter Ätrastigen med lagom skjutshåll från Gunnarp i Halland. För att bevara husen förklarades dessa som byggnadsminne 1988. Miljön kring husen blev naturreservatet året därpå. Gästgiveriverksamheten upphörde på 1950-talet, men tre större byggnader finns kvar. Dessa är från 17- och 1800-talen. Vid sidan av gästgiveriet ligger den före detta lanthandeln. Naturreservatet ligger strax norr om Mårdaklev och omfattar 8 hektar. Referenser Källor Klev, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Klibbalsreservatet

Klibbalsreservatet är ett av flera naturreservat på Hornslandet i Hudiksvalls kommun i Hälsingland. Det är ett lövrikt skogsområde med bördig mark. Här finns en rik flora med arter som skogssvingel, dvärghäxört, myskmadra och lundstjärnblomma. Det finns också ett bestånd av just klibbal Naturen i reservatet är varierande med blockiga bergspartier, frodig lövskog och sumpskog. Området är 43 hektar stort och bildades 1996. Klibbalsreservatet är en del av Ekopark Hornslandet. Källor Länsstyrelsen, Klibbalsreservatet