NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Aspnäs gårdskyrka

Aspnäs gårdskyrka hör till Östervåla församling i Uppsala stift. Kyrkan ligger vid Aspnäs gård på en udde vid norra delen av sjön Tämnaren i norra Uppland. Kyrkobyggnaden Kyrkobyggnaden består av ett rektangulärt långhus med rakt avslutat kor i öster. Norr om koret ligger en vidbyggd sakristia och vid långhusets västra kortsida ligger ett vapenhus med ingång. Byggnaden har en stomme av tegel och vitputsade väggar. Långhuset täcks av ett spånklätt tälttak på vars mitt finns en åttakantig spånklädd takryttare. Även vapenhus och sakristia har spånklädda yttertak. Tillkomst och ombyggnader Kyrkan uppfördes i början av 1300-talet som privatkapell till godset Aspnäs och helgades åt S:t Göran. Ännu på 1700-talet fanns där en illa medfaren bild av helgonet. Byggnaden uppfördes av högrött tegel med dekorationer av gult tegel. Norra väggen var svartmålad. Numera är kyrkan vitputsad, men det är okänt när den vita putsen tillkom. Någon gång på 1500-talet brann kyrkan. Hur stora skadorna blev är inte fastställt. Kyrkans nuvarande målningar är daterade till 1595 och kom till efter denna brand. Målningarna är helt bibliska och saknar helgonbilder. Förfall och restaurering Efter sista gudstjänsten 1796 fick kyrkan förfalla och tjänstgjorde som spannmålsmagasin och fårhus. År 1922 upprättade arkitekten Erik Fant ett restaureringsförslag. Inte förrän år 1962 kunde den omfattande restaureringen, under slottsarkitekten Ragnar Jonssons ledning, avslutas. Elfte söndagen efter trefaldighet, 2 september 1962 återinvigdes kyrkan av ärkebiskop Gunnar Hultgren. Inventarier Den tolvsidiga dopfunten av ek är från 1982. Funten har snidade kristna symboler målade i gult, beige, brunt, blått och grönt. Två ljuskandelabrar av silver i rokokostil är tillverkade 1943. Två krucifix skänktes till kyrkan av familjen Sandström när kyrkan återinvigdes 1962. Nuvarande kyrkklocka är gjuten av Bergholtz klockgjuteri i Sigtuna. Tidigare kyrkklockor är försvunna. Orgel Kororgeln byggdes 1975 av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad. Orgeln är mekanisk och har slejflåda. Tonomfånget är på 56/27. Den togs i bruk under september månad 1975. Bildgalleri Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 46, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Upplandia - En site om Uppland Aspnäs gårdskyrka, Barbro Bohman, Kyrkobeskrivning 2001-2002 Noter
Aspås kyrka

Aspås kyrka är en kyrkobyggnad som ligger i samhället Aspås i Krokoms kommun. Den är församlingskyrka i Aspås församling, Härnösands stift. Kyrkobyggnaden Tidigare kyrka var uppförd på medeltiden och låg på annan plats. Nuvarande stenkyrka uppfördes åren 1840 till 1844 av byggmästare Johan Anton Åkerlund från Härnösand som även gjorde ritningarna. I detaljer var ritningarna bearbetade av arkitekt Theodor Edberg vid Överintendentsämbetet. Kyrkan består av långhus med rakt kor i öster och torn i väster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Inventarier Predikstolen är tillverkad 1840 av Salomon Hägglöf. Orgeln är byggd 1956 och orgelfasaden är från en tidigare orgel tillverkad 1864. Dopfunten är snidad i trä och har en cuppa som omges av änglahuvuden och en fot smyckad med vinrankor. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 626. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Information från Svenska kyrkan Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Aspås församling Wikimedia Commons har media som rör Aspås kyrka.
Aspö, Haninge kommun

Aspö är en ö belägen mellan Nåttarö och Rånö, i södra delen av Stockholms skärgård. Ön är privatägd och bebyggd med fritidshus sedan början av 1960-talet. Större delen av året trafikeras den av Waxholmsbolaget. Två mindre vikar på den sydöstra delen av ön är populära badplatser med fina sandstränder. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Aspö.﻿
Aspö kyrka, Blekinge

Aspö kyrka i Karlskrona-Aspö församling ligger på ön Aspö i Karlskrona kommun, Blekinge, Lunds stift. Kyrkan ligger på öns västra sida. 2,8 kilometer öster om kyrkan, på öns motsatta strand, mot Aspösund, finns en gammal begravningsplats. Kyrkobyggnaden Nuvarande kyrka är uppförd i nygotik efter ritningar av arkitekterna Axel Lindegren och Hjalmar Thedenius och invigd 1891. Byggnaden är uppförd i tegel och består av långhus med ett smalare, rakt avslutat kor i väster och torn i öster. Eftersom byggnadens läge planerades utifrån vägen placerades koret i väster och inte i öster som annars är brukligt för kyrkor. Den fasta inredningen är bevarad från denna tid. Inför 100-årsjubileet återställdes de ursprungliga färgerna i koret samt på predikstolen och altaret. Orgel Läktarorgeln, som tidigare var kororgel i Fredrikskyrkan, är byggd 1982 av Grönlunds orgelbyggeri och har sex stämmor. Den flyttades till Aspö kyrka 1993. En större, senare inköpt digitalorgel finns också i koret. Vidare läsning Anderson, William (1932). Kyrkor i Medelsta härad. Sveriges kyrkor ; 36. Blekinge ; 1:2. Stockholm: Svenska bokhandelscentralen. sid. 212ff. Libris 19512951. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6881 Externa länkar Svenska kyrkan Karlskrona Wikimedia Commons har media som rör Aspö kyrka, Blekinge.
Aspö kyrka, Södermanland

Aspö kyrka är en kyrkobyggnad i Strängnäs domkyrkoförsamling med Aspö i Strängnäs stift, belägen 7 km från Strängnäs. Kyrkan är sockenkyrka i Aspö socken. Erik Axelsson (Tott) ligger begravd i kyrkan, och Eric Wrangel på kyrkogården. Kyrkobyggnaden Kyrkans ursprungliga delar, däribland tornet, härstammar från slutet av 1100-talet. Senare, troligen under 1300-talet, förlängdes kyrkan österut och försågs med sakristia. På 1400-talet, under ledning av Erik Axelsson (Tott), förlängs kyrkan ytterligare åt öster, samt breddas åt söder. Invändigt delas kyrkorummet upp i tre skepp. Mittskeppets innertak förses med stjärnvalv medan sidoskeppens innertak får kryssvalv. Vid 1400-talets slut tillkommer vapenhuset. Under 1600-talet tillkommer strävpelare i söder och öster för att bättre ta upp valvens tryck mot murarna. Också under 1600-talet fick kyrktornet sin spetsiga spånklädda spira. Inventarier I vapenhuset står en runsten från 1000-talet, som blev inflyttad 1865. På altaret står ett stort altarskåp från 1472. Triumfkrucifixet tillverkades under 1400-talets senare del. Även dopfunten härstammar från medeltiden. En rikt dekorerad predikstol med de fyra evangelisterna och Jesus som motiv skänktes till kyrkan 1696. En karmstol av svarvat trä härstammar troligen från 1200-talet. Orgel 1878 bygger Åkerman & Lund, Stockholm en orgel med 6 stämmor. 1970 bygger Setterquist & Son Orgelbyggeri, Strängnäs en orgel. Den är mekanisk. Källor Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Strängnäs stift Strängnäs kommun Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Aspö kyrka.
Aspön

Aspön är en 0,57 km² stor ö i Stockholms skärgård i Värmdö kommun. Ön ligger i Djurö socken, strax norr om Nämdö i Nämdö socken. Den är privatägd och reguljär båttrafik med Waxholmsbolaget finns till ön från Stavsnäs och Saltsjöbaden. Historia Liksom den västerut liggande Ladholmen var Aspön länge utö och ängsholme till Vånö gård på Runmarö. Den fick fast befolkning först under andra halvan av 1800-talet och vid 1900-talets början var familjer Norberg, Pettersson och Westerlund bofasta i Aspö by. Jordbruket var dock klent och fisket allt mindre lönsamt och i mitten av 1900-talet avfolkades ön helt. Istället styckades ön upp i flertal mindre fritidstomter och var därefter framför allt en sommarö. På 1970-talet fick dock Aspön åter fast befolkning när konstnärsparet Evalis Helmer och Claes Kruckenberg flyttade ut. Geografi Aspön består egentligen av två öar som förenats genom landhöjningen, huvudön i nordost och Svedlandsholmen i sydväst där Aspö brygga ligger. Ön är fortfarande delad på Gustaf af Klints och Nils Wetterlings 1700-tals kartor. Det uppgrundande sundet låg söder om Aspö by, vid den så kallade Midsommarängen i norr och ner mot viken Tjuvvarpet i söder. Efterledet 'varp' tyder på att fiske bedrivits på platsen och att man där kunnat dra not. Söder om Aspön ligger det som förr kallades Aspasund. Det var en medeltida segelled in till Stockholm som bevakades från Nämdö böte där även en vårdkase var uppförd. Idag utgör Aspasund gränsen mellan landskapen Uppland och Södermanland. På andra sidan Aspasund i söder ligger förutom Nämdö även Idöborg och Rågskär. Nordväst om Aspön finns ett grunt och smalt sund, Aspöströmmen, som skiljer ön från Högholmen. Den senare är en liten och hög holme som ligger inklämd mellan Aspön och Ladholmen. Fotnoter Källor Sörenson, Ulf (2016). Skärgården - Vägvisare från Örskär till Landsort. sid. 284. ISBN 978-91-85581-99-3 Källgård, Anders (2005). Sveriges öar. Kristianstad: Carlsson Bokförlag. sid. 310. ISBN 91-7203-465-3
Astrid Lindgrens Näs

Astrid Lindgrens Näs er et kulturcenter i Vimmerby, Kalmar län, Småland, Sverige, bestående af flere bygninger med tilknytning til Astrid Lindgrens liv og forfatterskab. Centeret består først og fremmest af huset, hvor forfatteren blev født og voksede op, den gamle præstegård, der er indrettet som et videnscenter, og en pavillon. Pavillonen blev åbnet i 2007. Den første udstilling i pavillonen, "Hela världens Astrid Lindgren", kom i stand på initiativ af "Stiftelsen för bevarandet av Astrid Lindgrens gärning". Bygningen indeholder café og biograf. I Astrid Lindgrens barndomshjem er hele førstesalen intakt, og ser i dag ud akkurat som da hun var barn. Näs blev åbnet for publikum den i november 1998. Præstegården ombygget til et videnscenter med omfattende bibliotek stillet til rådighed for forskning i emner, der berører Astrid Lindgren kunst og forfatterskab. I Vimmerby findes også temaparken Astrid Lindgrens Värld. Referencer Litteratur Kjell Åke Hansson (red): Hela värdens Astrid Lindgren. En utställning på Astrid Lindgrens Näs i Vimmerby. Saltkråkan AS. Värnamo 2007. ISBN 978-91-976990-0-6 Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Astrid Lindgrens Näs

Astrid Lindgrens Näs är ett kulturcentrum i Vimmerby, omfattande flera byggnader med anknytning till barnboksförfattaren Astrid Lindgrens liv och litteratur. Det består av det hus där Lindgren föddes, den gamla prästgården, som nu är kunskapscentrum, och den senare byggda paviljongen, invigd den 12 juni 2007 av kronprinsessan Victoria. Den stora basutställningen där, Hela världens Astrid Lindgren, kom till på uppdrag av Stiftelsen för bevarandet av Astrid Lindgrens gärning och är utformad av Håkan Kvist. Byggnaden inrymmer även ett kafé och en filmsal. I Astrid Lindgrens barndomshem är hela nedervåningen intakt och ser ut exakt som när hon var flicka. Från sommaren 2007 erbjuds guidningar i barndomshemmet. Prästgården har blivit omgjord till ett kunskapscentrum med bibliotek, inriktat på forskning inom ämnen som berör Lindgrens författarskap. I trädgården vid prästgården finns den gamla alm som är förebild till Pippi Långstrumps sockerdricksträd. På hundraårsdagen av Astrid Lindgrens födelse 2007 invigdes skulpturen Källa Astrid av Berit Lindfeldt. År 2014 gjordes en ombyggnation av entrérummet i utställningsbyggnaden samt de närliggande landskapsmiljöerna ritat av arkitektbyrån Tovatt Architects & Planners. Astrid Lindgrens Näs är sedan 2019 en av scenerna under litteraturfestivalen "Vimmerby berättar". Se även Astrid Lindgrens värld Referenser Vidare läsning Kjell Åke Hansson (red): Hela världens Astrid Lindgren. En utställning på Astrid Lindgrens Näs i Vimmerby. Saltkråkan AS. Värnamo 2007. ISBN 978-91-976990-0-6 Externa länkar Officiell webbplats
Atleticum

Atleticum er en atletikhal, som ligger på stadionområdet i Malmøs bydel Hyllie. I nærheden findes Swedbank Stadion, som er Malmö FF's hjemmebane, Malmö Stadion, Malmö Isstadion, Baltiska Hallen og Pildammsparken. Det første atletikstævne her blev arrangeret i 1992. Løbebanerne måler 200 meter og har fire baner, med radius 16,5 meter, dosseringen 13,0 grader, banebredden 1,0 meter. Til kuglestød anvendes gummikugler. Frem til december 2007, da Danmark med Sparbank Arena i Skive fik den første rigtige indendørs atletikhal, afholdte Dansk Atletik Forbund flere indendørs Danmarksmesterskaber i Atleticum.
Atleticum

Atleticum är en friidrottshall på Stadionområdet i Malmö. I närheten finns Malmö stadion, Malmö isstadion samt Pildammsparken. Den första friidrottstävlingen genomfördes 1992. Löparbanans varv mäter 200 meter och har 4 banor, radie 16.5, dos 13.0, banbredd 1.0.Vid kulstötning används gummikulor. I hallen bedrevs tidigare även friskvård men används numera främst av friidrottande barn, ungdomar och elitaktiva friidrottare. Malmö AI som bedriver större delen av verksamheten är Sveriges genom tiderna mest framgångsrika friidrottsklubb med flest antal SM-guld. Hallen är sedan många år också hemvist för Malmös friidrottsgymnasium.
Attmars kyrka

Attmars kyrka är en kyrkobyggnad i Attmar. Den är församlingskyrka i Tuna-Attmars församling i Härnösands stift. Strax öster om kyrkan ligger sjön Marmen. Kyrkobyggnaden Föregående stenkyrka var troligen färdigställd år 1160. När kyrkan revs fann man en sten med det årtalet inskrivet. Nuvarande kyrka uppfördes åren 1760-1761 efter ritningar av kyrkobyggmästare Daniel Hagman och invigdes 30 januari 1763 av biskop Olof Kiörning. Gamla kyrkans östra och norra vägg kom att ingå i nuvarande kyrkobyggnad. 1763 uppfördes en sakristia av byggmästare Hagman. En brand utbröt på annandag jul 1947 då en stor del av inredningen förstördes, bland annat altartavlan från 1700-talet. Attmars kyrka är utformad som en korskyrka där korsarmarna åt norr och söder är utelämnade. Huvudingången ligger vid södra väggen. Intill kyrkan finns en fristående klockstapel av trä vars tillkomstår är okänt. På 1680-talet reparerades stapeln och 1811 byggdes den om till sitt nuvarande utseende. Utanför kyrkan står två runstenar. Inventarier Nuvarande predikstol är tillverkad 1828 av Jonas Edler. Tidigare predikstol var tillverkad 1692 av Jöns Olofsson. En dopfunt av kalksten är från medeltiden. Ett rökelsekar är från medeltiden. En Mariaskulptur på södra väggen är tillverkad 1508 av Haaken Gulleson. Ett krucifix på norra långväggen är tillverkat av Haaken Gulleson. Två pyramider i koret är snidade 1697 av Olof Jönsson i Skedvik. Altartavlorna är målade 1948 av Olle Hjortzberg och tillkom samband med restaureringen efter branden 1947. Orgel 1858 byggde Johan Gustaf Ek, Torpshammar en orgel med 8 stämmor, manual och bihängd pedal. Orgeln förstördes i kyrkans brand 1947. 1949 byggde Åkerman & Lunds Nya Orgelfabriks AB, Sundbybergs stad en pneumatisk orgel med rooseveltlådor. 2004 utfördes en ombyggnad av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad. Registersvällare. Elektrisk traktur och registratur. Bildgalleri Referenser Noter Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 619, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Härnösands Stifts Herdaminne av L. Bygdén Visit Sundsvall Vidare läsning Cornell, Henrik; Rappe, Axel (1939). Medelpad. H. 2, Kyrkor i Ljustorps, Indals samt Medelpads västra domsagas tingslag : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor, 99-0108065-7 ; 47. Stockholm: Generalstabens litografiska anstalt. sid. 322-332. Libris 19512953. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6892 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Attmars kyrka.
Attunda tingsrätt

Attunda tingsrätt är en tingsrätt i Sverige med Sollentuna kommun som kansliort. Tingsrättens domkrets omfattar Danderyds, Järfälla, Sigtuna, Sollentuna, Täby, Upplands Väsby, Upplands-Bro, Vallentuna, Vaxholms och Österåkers kommuner. Tingsrätten med dess domkrets ingår i domkretsen för Svea hovrätt. Administrativ historik Tingsrätten bildades 1 april 2007 ur de då upphörda Sollentuna tingsrätt och Södra Roslags tingsrätt. Domkretsen bildades av dessa tingsrätters domsagor, där dock Lidingö kommun inte överfördes till denna domsaga utan till Stockholms tingsrätt. I domkretsen (domsagan) ingår sedan 2007 kommunerna Danderyd, Järfälla, Sigtuna, Sollentuna, Täby, Upplands Väsby, Upplands-Bro, Vallentuna, Vaxholm och Österåker.. Ett nytt tingshus i Tureberg togs i bruk den 12 april 2010. Innan denna byggnad blev färdigställd användes de dittillsvarande tingshusen i Sollentuna och i Stockholm (vid Gärdet). Lagmän 2007–2010: Erik Ternert 2010–2019: Inger Söderholm 2019-: Anders Dereborg Uppmärksammade rättsfall i Attunda tingsrätt Mordet på Ahmed Ibrahim Ali, även känd som "Romario" Frågan huruvida staten gjort sig skyldig till skadeståndsgrundande fel eller försummelser under styckmordsrättegången Frågan om giltigheten av Harry Scheins testamente Terrorplanerna i Köpenhamn 2010, häktningsförhandlingar mot Sahbi Zalouti Det rättsliga efterspelet i Landerholmaffären Se även Attundaland Referenser Noter
Aula Magna (Universität Stockholm)

Die Aula Magna ist der größte Hörsaal der Universität Stockholm in Schweden. Das Bauwerk wurde vom britisch-schwedischen Architekten Ralph Erskine (1914–2005) gemeinsam mit Lars Wilson entworfen und 1997 eingeweiht. Geschichte Die staatliche Universität Stockholm entstand 1960 aus der Stockholmer Hochschule. Seitdem wurde neue Gebäude für den Campus Frescati im Stadtteil Norra Djurgården errichtet. Erskine erhielt seit 1974 Aufträge für einzelne Bauten, dazu gehörten das Allhuset (1981), die Universitätsbibliothek (1979–1983), die Sporthalle Frescatihallen (1983) und das Juristernas hus (1991). Die 1997 fertiggestellte Aula Magna wurde Erskines letzter Auftrag für den Campus Frescati, als Dank wurde der Architekt im gleichen Jahr mit der Goldmedaille der Universität ausgezeichnet. Architektur Der Bau der Aula Magna ist sieben Stockwerke hoch, von denen drei in den anstehenden Fels gebaut sind. Der Haupteingang im Nordosten wirkt niedrig. Die Fassade ist aus Glas, Holz und Stahl gestaltet und führt in das großzügige Foyer. Dagegen erstreckt sich die Südwestfassade über sieben Stockwerke. Aufgelockert ist dieser Teil des Baukörpers durch gestaffelte Volumina in unterschiedlicher Größe und Höhen. Baumaterial ist gemusterter Ziegelstein mit unterschiedlichen Texturen und verschiedenen Rot-, Gelb- und Brauntönen. Typisch für Erskine sind die Sonnenreflektoren auf dem Dach, die über Lichtschächte Tageslicht in das Auditorium leiten. Die Aula Magna hat eine Bruttofläche von 7860 m². Der große Saal mit 1194 Sitzplätzen kann in zwei Räume mit 557 bzw. 637 Plätzen geteilt werden. Daneben gibt es eine Reihe von Konferenz- und Seminarräumen mit 18 bis 50 Sitzplätzen, Galerie und Foyer fassen jeweils 500 Personen. Für die künstlerische Gestaltung waren die Bildhauerinnen Liss Eriksson (1919–2000) und Kirsten Ortwed (* 1948) verantwortlich. Veranstaltungen Jedes Jahr finden hier, organisiert von der Königlich Schwedischen Akademie der Wissenschaften, im Dezember die Vorlesungen der Nobelpreisträger statt. Daneben dient sie Promotionen, Tagungen und Symposien oder beispielsweise für Hauptversammlungen schwedischer Aktiengesellschaften. Im August 2019 war die Aula Magna Tagungsort der 15. Wikimania der Wikimedia Foundation (WMF). Verkehr Die Aula Magna ist fünf Minuten von den Haltestellen Universitetet der Tunnel- und der Roslagsbanan entfernt. Trivia Die gute Akustik macht es möglich, dass ein Redner ohne Mikrofon vor 1200 Zuhörern sprechen kann. Literatur Olof Hultin, Ola Österling, Michael Perlmutter: Guide till Stockholms arkitektur. Arkitektur Förlag, Stockholm 2002, ISBN 91-86050-58-3. Ralph Erskine: Aula Magna, Stockholm. In: Arkitektur. Nr. 1, Stockholm 1998. Mats Egelius: Aula Magna sluter cirkeln. In: Arkitektur. Nr. 1, Stockholm 1998. Weblinks Offizielle Webpräsenz (schwedisch, englisch) Aula Magna. (schwedisch, englisch)
Aula Magna (Stockholm University)

Aula Magna is the largest auditorium at Stockholm University in Sweden, completed in 1998. In addition to the large lecture hall there are smaller meeting and seminar rooms. Outside the lecture hall there is a gallery for reading. The auditorium is used for academic gatherings such as conferences and symposium as well as external functions such as general meetings. Nobel lectures have also been held here. Architect Aula Magna was designed by architect Ralph Erskine, who also designed the nearby Allhuset, Stockholm University Library, Aktiverum (Frescatihallen), and the House of Laws for the University. Aula Magna was the last project by Erskine for the university before his death in 2005. The idea of placing an auditorium on the site dates from when the campus was planned in the early 1960s. Design The building is built into the ground. From the north side and the main entrance it gives a low, modest impression, dominated by large glass surfaces. On the south side, the building is at its full height. Erskine breaks up the facade into many volumes of different size, structure and height in and interesting arrangement. The north facade is faced in brick in different shades of red brick, highly articulated with different surface textures. The roof, visible from a distance, features sun reflectors, typical of Erskine's style, which transmit daylight into the auditorium via skylights. The interior offers a vast panorama through the glass facade to the north which places the viewer in close contact with nature and the old oaks outside. Inside, the patterned brick walls return. The interior design has a natural feel through exposed bedrock in the lower foyer. The rustic lining of blonde woods is a characteristic feature throughout the building, presenting a warm contrast to the glass and stone. The design of the auditorium was inspired by the semi-circular plan of an ancient amphitheater. This is intended to allow the audience of 1,194 to perceive the speaker without electronic amplification. For this purpose, Erskine worked with the acoustic consultant Nils-Åke Nilsson. The wood ceiling has a steep slope towards the stage and powerful profiling to maximize the spread of the sound and avoid echoes. These solutions were also meant to provide an aesthetic sculptural effect. To achieve maximum sound diffusion, a steep slope was integrated into the design and care was taken to shape space and materials. The main space can be divided into 2 parts in its middle via mobile wall blocks. References Sources Hultin, Olof; Österling, Ola; Perlmutter, Michael (2002) [1998]. Guide till Stockholms Arkitektur (Guide to Stockholm's architecture, 2nd edition). Stockholm: Architecture Publishers. Libris 8465772. ISBN 91-86050-58-3 Erskine, Ralph; (1998) "Aula Magna, Stockholm", Architecture, No. 1 Stockholm Egelius, Mats, (1998) "Aula Magna closes the circle", Architecture, No. 1, Stockholm External links "Aula Magna". Stockholm University. Archived from the original on 2019-08-12. Retrieved 2019-08-12.