NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Berga minnespark

Berga minnespark, eller Berga skulpturpark, är en skulpturpark i Linköping. Berga minnespark ligger på ett 4,5 hektar stort område på tidigare Berga gårds marker i Berga i Linköping. Den skapades av i början av 1900-talet av Anton Ridderstad, som var innehavare av Berga gård och grundare av Östergötlands museiförening 1884. Han såg framför sig ett östgötskt Skansen, där minnesparken skulle vara ett inslag. Parken innehåller fjorton skulpturer. Skulpturer Elof av Bjerga (död efter 1305) Birger jarl Alfred Nyström Emelie Amalia Ridderstad Charlotta Berger Johan August Malmström Publicistmötet 1876 Louis De Geer Östergötlands läns hushållningssällskap Carl Fredrik Ridderstad Nils Andersson Sophia Isberg Adolf Fredrik Lindblad Moder Svea av Alfred Nyström, brons, 1928, med inskriptionen "På vakt för fosterlandet" Fotogalleri Se även Lista över offentlig konst i Linköpings kommun Källor Berga minnespark Noter Bibliografi Bengt Lundberg och Christer Ridderstad: Minnesparken vid Berga i Östergötland 1983/84, Östergötlands länsmuseum, Linköping 1967, ISSN 0349-0440, sidorna 85–96
Berglundska gården

Berglundska gården, även Ekenstedtska gården, är en gård i Hedemora, Dalarnas län. Gården, som är stadens bästa exempel på en borgargård från tiden efter stadsbranden 1849, är troligen uppbyggd 1881 åt rådman Per Gustaf Samuelsson. Efter stadsbranden 1849, som började på den gård som tidigare stod på platsen, hade tomten stått tom, även om den ägdes av urmakare J E Lidenwall. 1889-1890 användes gården till bibliotek. Berglundska gården ligger i hörnet Kyrkogatan/Hökargatan och består av två byggnader samt ett garage från 1950. Huvudbyggnaden är i två våningar, där fasaden är reveterad med sprit- och slätputs, fönstren har dekorativa omfattningar. Stommen är av timmer och taket av ståndfalsad plåt. 1927 inreddes vinden till bostadsyta och trappen till denna genomgick en förändring. Huset längs Hökargatan inrymde en enrumslägenhet med kök, dit Samuelsson flyttade sedan rådman Ekenstedt köpt gården. En tid därefter skänktes gården till borgmästare Gustaf Emanuel Winquist. Namnet Berglundska gården kommer av läkaren Bengt Berglund, som hade sin mottagning i huvudbyggnaden men även bodde däri med sin familj, däribland sonen Pelle Berglund. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Berglundska gården.
Trotzgården

Trotzgården är en byggnad i Hedemora, Dalarnas län. Den ritades av Lars Israel Wahlman och uppfördes som bostad åt Karl Trotzig år 1900. Wahlman hade kommit tillbaka från en resa till England där han blivit inspirerad av de engelska stilidealen. Byggnaden är i trä på timmerstomme, taket är av tegel. Huset har ett nationalromantiskt utseende, med stora takvolymer, höga skorstenar, utsirade trädetaljer och blyinfattade fönster. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Trotzgården.
Villa Trefnan

Villa Trefnan är en byggnad i Hedemora, Dalarnas län. Den ritades av Lars Israel Wahlman och uppfördes som bostad hans föräldrar år 1901, på tomten bredvid Trotzgården. Namnet Trefnan kom att bli ett ledord för Wahlman, som det "trivsamma, intima och ombonade hemmet". Wahlman hade kommit tillbaka från en resa till England där han blivit inspirerad av de engelska stilidealen. Byggnaden är i trä. Taket är av tegel. Huset har ett nationalromantiskt utseende, med stora takvolymer, höga skorstenar, utsirade trädetaljer och blyinfattade fönster. 1938 fick huset centralvärme. 1935 tillkom garaget, som sedan byggdes på 1961. Se även Villa Tallom Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Villa Trefnan.
Haffnerska villan

Haffnerska villan är en byggnad i Hedemora, Dalarnas län. Huset är ritat av Aa. Andersson, Björkliden, 1913 och uppfört som disponentbostad för Stora Långviks Gruf AB. Byggnaden är i två och halv våning, stommen är av liggtimmer, fasaden putsad och sockeln är huggen granit. Vinden inreddes 1933, och ändrades 1949. Fönstren ändrades 1939 och 1946 putsades fasaden om. Namnet Haffnerska villan kommer från Stora Långviks direktör H. Haffner, bergsassessor och belönad med järnkorset i första världskriget. Till huset hör en gårdsbyggnad, även den ritad 1913, av Erik A. Waldau. Även jordkällare och ett antal rödmålade uthus byggda av plankreglar finns på gården. Uthusen inrymmer bodar, garage och ett före detta stall. När gruvbolaget bestämde att disponenten skulle bo vid Intrånget lades byggnaden ut till försäljning och hamnade i privat ägo. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Haffnerska villan.
Mårtenstorget

Mårtenstorget, zu Beginn auch Oxtorget (Ochsenplatz), ist ein Platz in der südschwedischen Stadt Lund. Er liegt im mittelalterlichen Stadtkern, unweit des Domes, im Stadtteil Centrala staden. Geschichte Zu Beginn des 19. Jahrhunderts wurde der Platz Stortorget, der als Marktplatz diente, zu klein und man plante den Bau eines neuen Platzes anstelle des Friedhofs Sankt Peters Kyrkogård (heute Petriplatsen östlich der Stadtbibliothek). Daraufhin kaufte der Farbenfabrikant Jöns Petter Borg eine Freifläche, die zu einem alten Hof gehörte und bot diese der Stadt als Spende an, wenn diese dort einen neuen Marktplatz errichtet. Zu Beginn lagen um den Platz einige Handwerks- und Wohnhäuser. Um 1850 wurden an der Ostseite des Platzes heute nicht mehr existierende Häuser mit klassizistischen Fassaden errichtet. Mit der Eröffnung der Eisenbahnstrecke von Malmö nach Lund (Södra stambanan), konzentrierten sich die ökonomischen Interessen auf die Bereiche der Klostergatan und der Lilla Fiskaregatan, unweit des Bahnhofs von Lund. Im Bereich um den Mårtenstorget wurden nur wenige neue Gebäude errichtet. Daher sind insbesondere an der Südseite des Platzes gut bewahrte Wohnhäuser mit Mansarddächer und Hinterhöfen erhalten geblieben. Zwei dieser Häuser stammen aus den Jahren 1781 und 1818. Zu Beginn des 20. Jahrhunderts begann man mit einer verstärkten Bebauung. 1909 waren alle Gebäude fertiggestellt, so auch die neue Markthalle (Saluhallen) an der Westseite des Platzes, in die die Fleischhändler vom Stortoget umzogen. Der Mårtenstorget dient seitdem als Marktplatz und seit der zweiten Hälfte des 20. Jahrhunderts auch als Parkplatz. Heute wird von Montag bis Samstag Markt abgehalten. Rund um den Platz befinden sich im Uhrzeigersinn das Haus Krognoshuset die Kunsthalle Lund, eine Niederlassung des Systembolaget, Geschäfte des täglichen Bedarfs sowie Wohnhäuser und die Markthalle. Weblinks Beschreibung des Mårtenstorget (schwedisch) Einzelnachweise
Möckelmossen

Möckelmossen ist ein Feuchtgebiet im Süden der schwedischen Ostseeinsel Öland. Inmitten des Stora Alvaret gelegen, ist Möckelmossen der größte Alvarsee Ölands. Die Fläche des Möckelmossen variiert jahreszeitlich. Während im Winter große Flächen überschwemmt sind, trocknen große Teile des Gebiets im Sommer völlig aus. Die Kalkerde der trockenen Flächen leuchtet dann weiß. In der Mitte des Moors befindet sich ein Streifen der immer feucht bleibt, jedoch nicht von offenem Wasser bedeckt ist. Neben Schilf wächst hier Teich-Schachtelhalm, Steife Segge und Weidenbüsche. Sandregenpfeifer und Rothalstaucher brüten hier. Über den offenen Wasserflächen lässt sich hin und wieder die Trauerseeschwalbe beobachten. Möckelmossen ist auch als Rastplatz für Zugvögel von Bedeutung. Im September rasten hier zum Teil tausende Kraniche. Südlich des Moors an der Straße von Resmo nach Stenåsa befindet sich ein Rastplatz mit Informationen zum Stora Alvaret und zum Möckelmossen. Der westliche Teil des Möckelmossen gehört zu den Naturreservaten Mysinge naturreservat und Gynge naturreservat. Literatur Thorsten Jansson, Willkommen auf Stora Alvaret, Länsstyrelsen Kalmar län, Kalmar 1999, ISBN 91-973802-1-0, Seite 19 Staffan Rodebrand, Moore auf Öland, Länsstyrelsen Kalmar län, ISBN 91-974576-9-8, Seite 29 Weblinks Informationen und Karte (schwedisch)
Möckelmossen

Möckelmossen är en sjö i Mörbylånga kommun på Öland och ingår i Ölands huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,257 kvadratkilometer och ligger 25 meter över havet. Möckelmossen ligger i Stora Alvaret Natura 2000-område. Delavrinningsområde Möckelmossen ingår i det delavrinningsområde (626861-154337) som SMHI kallar för Mynnar i havet. Medelhöjden är 33 meter över havet och ytan är 40,76 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av jordbruk (95 %). Avrinningsområdet har 0,19 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0,4 %. Se även Lista över insjöar i Mörbylånga kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Timmermannen

Timmermannen ligt een tweetal Zweedse eilandjes behorend tot de Pite-archipel. De eilandjes liggen op de grens met de Lule-archipel. Zij hebben geen oeververbinding en zijn onbewoond. De eilanden maken deel uit van het Patta Peken Natuurreservaat en mogen in de maanden mei, juni en juli niet benaderd worden. Zie ook Lijst van eilandjes in de Pite-archipel
Pingstkyrkan, Västerås

Pingstkyrkan i Västerås är en kyrka i stadsdelen Oxbacken i Västerås. Församlingen har även kyrkor i Norberg, Skultuna och Surahammar. Församlingen grundades 2 februari 1919 i en lägenhet på Stora Gatan 71 i Västerås. Länge höll församlingen till på Stora Gatan 88, som sedan såldes och den nya kyrkan på Oxbackens Centrum byggdes 1975. Församlingen bedriver många olika typer av verksamhet, såsom söndagsgudstjänster, söndagsskola, ungdomssamlingar, soppluncher och internationellt café. Pastorer är Tommy Log, Louise Sedin, Jörgen Davidsson, diakonen Gabriella Dahdouh och administration Emelie Collén. Källor
Hjärtsjömåla naturreservat

Hjärtsjömåla är ett naturreservat i Åryds socken i Karlshamns kommun i Blekinge. Reservatet bildades 2010 och omfattar 197 hektar. Området är beläget drygt 10 km norr om Hällaryd och består av ett barrnaturskogsområde. Östra och halva Västra Hjärtsjön innefattas i reservatet. Stora delar av området är kuperat och domineras av gran och tall men i områdets södra del finns en liten bokskog. Terrängen är delvis grovblockig och i reservatets norra del finns en mosaik av myrar. Inom området trivs bl.a. tjäder, järpe, pärluggla och sparvuggla. De rödlistade arterna hållav, dvärgbägarlav och kandelabersvamp förekommer i området. Naturreservatet ingår i EU:s ekologiska nätverk, Natura 2000. Källor Hjärtsjömåla, Länsstyrelsen i Blekinge län
Ersboda Folkets hus

Ersboda Folkets hus ligger i Östra Ersboda centrum, i stadsdelen Östra Ersboda, Umeå. Det invigdes 1990 och fick 2006 ta emot pris som årets Folkets hus. Verksamheten drivs som en ideell, fristående förening med målsättning att erbjuda kulturella upplevelser, folkbildning och nöje. Huset, med sin yta på 2500 kvm inrymmer lokaler för dans, biograf, konferenslokaler, ett café samt Ersbodabiblioteket. I Ersboda Folkets Hus anordnas kulturella evenemang så som: dans, teater, föreläsningar, bio m.m. Det sker ofta i samarbete med Ersbodabiblioteket samt olika kulturella föreningar och förbund. Referenser
Grimsmåla naturreservat

Grimsmåla är ett naturreservat i Ringamåla socken i Karlshamns kommun i Blekinge. Reservatet bildades 1979, utvidgades 2010 och omfattar 20 hektar. Området är beläget norr om Asarum och består av rullstensås och kulturlandskap i Mieåns dalgång. På sluttningarna växer lövskog med visst inslag av barrträd. På den östra sidan växer ask och lind. Området öster om Mieån är fuktigare och har utnyttjats som slåttermark. Myrlilja förekommer i reservatet. Det är även ett område där sällsynta fladdermössarter trivs. I ån förekommer mienöring och den rödlistade flodpärlmusslan. Naturreservatet ingår i EU:s ekologiska nätverk, Natura 2000. Källor Grimsmåla, Länsstyrelsen i Blekinge län
Svenstorp-Bolshus fälad

Svenstorp-Bolshus fälad är ett kommunalt naturreservat i Svalövs kommun i Skåne län. Området är naturskyddat sedan 2001 och är 91 hektar stort. Reservat består av utsträckt höjd på vilken betesmarker återfinns. Referenser Länsstyrelsen Skåne
Sophiakirche (Stockholm)

Die evangelisch-lutherische Sofia kyrka ist eine Kirche im Stockholmer Stadtteil Södermalm. Bauwerk Die vom Architekten Gustaf Hermansson im Stile der rheinischen Übergangsromanik entworfene Kirche ist nach der Frau des schwedischen Königs Oskar II. benannt. Der Bau wurde 1902 auf einem 46 Meter hohen Berg begonnen und 1906 fertiggestellt. Von 1948 bis 1951 erfolgte eine Restaurierung der Kirche und ihrer Einrichtung unter Leitung von Lars Israel Wahlman. Orgel Die Orgel wurde 1906 von dem Orgelbauer Johannes Magnusson (Göteborg) erbaut. Das Instrument hatte zunächst 24 Register auf zwei Manualwerken und Pedal. 1948 bis 1951 wurde die Orgel durch den Orgelbauer A. Magnusson reorganisiert. Es hat heute 46 Register auf drei Manualwerken und Pedal. Koppeln: I/I (Superoktavkoppel), II/I, III/I (auch als Suboktavkoppel), III/II (auch als Sub- und Superoktavkoppel), III/III (auch als Sub- und Superoktavkoppel), I/P, II/P, III/P Einzelnachweise Weblinks
Sofia Church

Sofia Church (Swedish: Sofia kyrka), named after the Swedish queen Sophia of Nassau, is one of the major churches in Stockholm, Sweden. It was designed during an architectural contest in 1899 and was inaugurated in 1906. It is located in the eastern part of the island of Södermalm, standing on the north east peak of the Vita Bergen park. Sofia church belongs to Sofia parish of the Church of Sweden. See also List of churches in Stockholm References
Église Sophie

L’église Sophie (en suédois Sofia Kyrka) est une des plus importantes églises de Stockholm. Elle doit son nom à l'épouse du roi Oscar II, la reine Sophie de Nassau, et sert la paroisse éponyme qui s'étend sur les quartiers de Södermalm et de Hammarby. Histoire La réalisation de cet imposant édifice est confiée en 1899 à l'architecte Gustaf Hermansson, qui dessine les plans d'une église conçue dans un style inspiré du roman rhénan et bâtie en maçonnerie associant grès rouge et granit rose sombre. En forme de croix grecque, elle est dominée par une flèche octogonale haute de 78 mètres. Les travaux débutent en 1902 et se terminent en 1906. L'intérieur conserve une fresque monumentale qui couvre une partie des murs de l'abside. Réalisée en 1950 par Hilding Linnqvist, elle reprend des thèmes issus de l'Ancien et du Nouveau testament. Si la disposition originelle de l'édifice a été totalement repensée lors de travaux de restauration effectués dans le courant des années 1980, l'église conserve néanmoins plusieurs vitraux réalisés par Olle Hjortzberg. Situation Construite à l'est de l'île de Södermalm, sur les hauteurs de Vita Bergen (« montagnes blanches » en suédois) qui s'élèvent là à 46 m d'altitude, l'église est entourée d'un vaste parc et d'un théâtre de verdure d'où sont retransmis des spectacles en plein-air sur les ondes de la télévision ou de la radio suédoises. Galerie Notes et références Voir aussi Liens externes Ressource relative à la musique : MusicBrainz Articles connexes Liste d'églises de Stockholm Portail de l’architecture chrétienne Portail de Stockholm Portail du protestantisme
Chiesa di Sofia

La chiesa di Sofia (Sofia kyrka dal nome di Sofia di Nassau 1836-1913, regina di Svezia tra il 1872-1907) è tra le principali chiese di Stoccolma (Svezia). Progettata in occasione di un concorso pubblico nel 1899, fu consacrata nel 1906. Voci correlate Chiesa di Caterina Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su chiesa di Sofia
Kościół Zofii w Sztokholmie

Kościół Zofii w Sztokholmie (szw. Sofia kyrka) – kościół parafialny szwedzkiego kościoła ewangelicko-luterańskiego należący do parafii Sofia. Jest położony w kwartale Vita Berget 1, przy Klefbecks backe, w sztokholmskiej dzielnicy Södermalm. Kościół został zaprojektowany przez architekta Gustafa Hermanssona w stylu neoromańskim w wersji nadreńskiej jako budowla na planie centralnym, z poczwórną fasadą i wieżą-kopułą pośrodku, wysoką na 77 m. Kościół ma status zabytku sakralnego według rozdz. 4 Kulturminneslagen (pol. Prawo o pamiątkach kultury) ponieważ został wzniesiony do końca 1939 (3 §). Historia Budowę kościoła rozpoczęto w 1902 na szczycie wysokiego (46 m n.p.m.) wzgórza Vita Berget. 4 lata później konsekrowano kościół, który otrzymał wezwanie Zofii na cześć małżonki króla Oskara II, Zofii Wilhelminy Nassau. W latach 1948–1951 restaurowano wnętrze kościoła pod nadzorem Larsa Israela Wahlmana. Przypisy Bibliografia Szczegółowy opis kościoła Zofii Linki zewnętrzne Strona kościoła Zofii
Sankt Pauli kyrkogård

Sankt Pauli kyrkogård(ar) är tre begravningsplatser i Malmö: Sankt Pauli norra kyrkogård anlades som Nya begravningsplatsen 1870, då den tidigare "Nya begravningsplatsen" (numera "Gamla begravningsplatsen") väster om Gustav Adolfs torg blivit för liten för den växande staden. Nordost om Pauli norra ligger en judisk begravningsplats (tidigare "Mosaiska begravningsplatsen", nu "inkorporerad" som kvarter 29 på Pauli norra), anlagd 1872 med ett judiskt kapell. I norra hörnet av Pauli norra ligger begravningsplatsernas första kapell (uppfört 1870), vilket numera används som administrationsbyggnad. Vid Pauli norras entré från Föreningsgatan står sedan 1958 statyn "Ängel och fåglar" av Axel Wallenberg. Sankt Pauli mellersta kyrkogård anlades som Nyaste begravningsplatsen 1890 och utökades 1909 med det område som upptagits av barnhemmet Annelund På Pauli mellersta finns det i nutiden använda begravningskapellet (uppfört 1890, arkitekt Salomon Sörensen, senare ombyggnad Bror Thornberg) och mittemot detta minneslunden (anlagd 1973). I minneslundens västra hörn finns vattenkonstverket "Årstiderna" av Thure Thörn. Nordost om vägen genom Annelund, från huvudentrén vid S:t Knuts väg till kapellet, står sedan 1988 "Ängeln S:t Mikael" av Carl Johan Dyfverman Sankt Pauli södra kyrkogård tillkom 1904 som Allra nyaste begravningsplatsen. Kyrkogårdarna fick sina nuvarande namn 1923. År 2016 var antalet upplåtna gravrätter på de tre begravningsplatserna 5 784. Galleri Se även Sankt Pauli kyrka, Malmö Kategori:Gravsatta på Sankt Pauli norra kyrkogård Kategori:Gravsatta på Sankt Pauli mellersta kyrkogård Kategori:Gravsatta på Sankt Pauli södra kyrkogård Referenser och noter Avsnittet S:t Pauli kyrkogårdar i Maja-Lena Refsbäck, 2017, Tidevarv : hur man kan förändra en kyrkogård för framtiden i en stad som förtätas - exemplet S:t Pauli kyrkogårdar i Malmö, SLU, sid. 45-50. PDF12,3 MB. Externa länkar S:t Pauli kyrkogårdar på Malmö kyrkogårdsförvaltning. Stadens detaljer - Ängeln på Skönhetsrådet i Malmö.
Strömsholm

Strömsholm ist ein Ort (tätort) in der schwedischen Provinz Västmanlands län und der historischen Provinz Västmanland. Der Ort liegt etwa elf Kilometer südlich von Hallstahammar an der Mündung des Flusses Kolbäcksån in die Mälarbucht Galten in der Gemeinde Hallstahammar. Strömsholm entstand im 17. Jahrhundert im Zusammenhang mit dem Bau des Schlosses Strömsholm. Fußnoten
Strömsholm

Strömsholm (Swedish pronunciation: [strœmsˈhɔlm]) is a locality situated, in the vicinity of Herrskogen, in Hallstahammar Municipality, Västmanland County, Sweden with 664 inhabitants in 2010. In Strömsholm is Strömsholm Palace, and from 1621 Strömsholm was a center of military horse training to supply the Swedish Army with horses. Since 1968 Strömsholm is home of civil horse training only. Strömsholm Canal starts in Strömsholm. References External links Media related to Strömsholm at Wikimedia Commons
Strömsholm

Strömsholm is een plaats in de gemeente Hallstahammar in het landschap Västmanland en de provincie Västmanlands län in Zweden. De plaats heeft 700 inwoners (2023) en een oppervlakte van 123 hectare. Het Strömsholmkanaal start in Strömsholm. In Strömsholm is het paleis Slot Strömsholm te vinden. In Strömsholm is het Jazzens museum gevestigd. Verkeer en vervoer Bij de plaats loopt de Länsväg 252. De plaats ligt aan de spoorlijn Oxelösund - Sala.
Strömsholm

Strömsholm är en tätort i Hallstahammars kommun i Kolbäcks socken. Till Strömsholmsområdet hör även orterna Mölntorp och Borgåsund. Befolkningsutveckling Hippologiskt centrum I Strömsholm ligger Regiondjursjukhuset Strömsholm, ett av Sveriges regiondjursjukhus för hästar och smådjur. Längst i söder, vid Mälarstranden, ligger Ridskolan Strömsholm som fram till 1968 var arméns skola för utbildning i ridning och körning. Strax intill låg övningsfältet Utnäslöt. I slottsparken strax öster om Strömsholms slott anordnas varje år i juni hopp- och dressyrtävlingar, Nationaldagstävlingarna. På Österängen vid slottet anordnas varje år galopptävlingen Svenskt Grand National. Nationaldagstävlingarnas fälttävlan anordnas på Österängen. I Strömsholm ligger även Hästsportens folkhögskola. Vid stallbacken ligger Knytpunkten, som är ett besökscenter med hörsal, utställning, café och turistinformation. Centret är en del av Ekomuseum Bergslagen. Övrigt I Strömsholm fanns till 2018 Jazzens Museum med 12 000 föremål från ett stort antal artister, såsom Charlie Norman, Alice Babs och Povel Ramel. Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Strömsholm. Statens fastighetsverk om Strömsholms ridskola
Палац Трьомсгольм (Швеція)

Трьомсгольм — міський район у комуні Гальстагаммар у волості Кольбек. Площа Трьомсгольма також включає в себе міста Мьолнторп і Борґасунд. Іпологічний центр Трьомсгольм включає в себе Трьомсгольмську регіональну лікарню для тварин, одну з регіональних лікарень у Швеції для коней і дрібних тварин. На півдні, біля Меларстрандена, знаходиться Трьомсгольмська школа верхової їзди, яка до 1968 була армійською школою для навчання верховій їзді та водінню. Зовсім поруч було поле для тренувань Utnäslöt. У замковому парку на схід від замку Трьомсгольм щороку в червні проводяться змагання зі стрибків та виїздки, змагання до Національного свята. Щороку на острові Естеренген біля замку організовуються Шведські Великі національні змагання з галопу. На Остеренгені організовуються польові змагання національного рівня. Народна школа Horsport також знаходиться в Трьомсхольмі. У Сталбакені знаходиться Knytpunkten, центр для відвідувачів із аудиторією, виставкою, кафе та туристичною інформацією. Центр є частиною Екомузею Бергслаґен. Інше У Трьомсгольмі у 2018 був Музей джазу з 12 000 об’єктів від великої кількості художників, таких як Чарлі Норман, Еліс Бабс та Повел Рамель. Примітки
Naturreservat Djurstad träsk

Das Naturreservat Djurstad träsk ist ein als Naturschutzgebiet ausgewiesenes Feuchtgebiet auf der schwedischen Ostseeinsel Öland. Das Gebiet ist als Natura-2000-Gebiet ausgewiesen. Der Sumpf liegt südlich des Dorfes Djurstad in der nördlichen Hälfte der Insel. Im Süden schließt sich das Naturreservat Petgärdeträsk an. Westlich verläuft die an der Ostküste der Insel entlang führende Landstraße. Im kalkreichen Feuchtgebiet dominiert die Binsenschneide. Bekannt ist das Gebiet jedoch wegen der vorkommenden Vogelarten, wie der Wiesenweihe die vom Beobachtungsturm westlich des Sumpfes beobachtet werden kann. Mit Renaturierungsmaßnahmen wird versucht der Verlandung des Feuchtgebiets entgegenzuwirken. Literatur Staffan Rodebrand, Moore auf Öland, Länsstyrelsen Kalmar län, ISBN 91-974576-9-8, Seite 32 Weblinks Naturreservat Djurstad träsk in der World Database on Protected Areas (englisch) Informationen zum Naturreservat (schwedisch) (Memento vom 23. November 2007 im Webarchiv archive.today) Einzelnachweise