NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Flughafen Kramfors-Sollefteå

Der Flughafen Kramfors-Sollefteå (IATA-Code: KRF, ICAO-Code: ESNK) ist ein Flughafen in der Provinz Västernorrlands län im Norden Schwedens. Er liegt rund 19 Kilometer nördlich von Kramfors und 28 Kilometer südöstlich von Sollefteå. Der Flughafen ist im Besitz der Gemeinden Kramfors und Sollefteå und wird von der Höga Kusten Airport AB betrieben. Die Betreiberin nennt den Flughafen Höga Kusten Airport. Der Flughafen besitzt eine 2001 Meter lange Start- und Landebahn mit der Ausrichtung 17/35 und wurde im Jahr 2016 von rund 9.000 Passagieren benutzt. Flugziele Die Fluggesellschaft Nextjet, die regelmäßig Flüge angeboten hatte, stellte am 16. Mai 2018 wegen Insolvenz des Unternehmens den Flugbetrieb ein. Siehe auch Liste der Flughäfen in Schweden Weblinks Webpräsenz des Flughafens Kramfors-Sollefteå Luftfahrtkarte für Kramfors-Sollefteå auf SkyVector.com Einzelnachweise
Höga Kusten Airport

Höga Kusten Airport (IATA: KRF, ICAO: ESNK), translated High Coast Airport, is an airport situated between the localities Kramfors and Sollefteå in Sweden. Its official name according to the Swedish Aeronautical Information Publication is Kramfors-Sollefteå Airport. The airport is named Kramfors on tickets and flight lists on other airports. History The number of passengers in 2017 was 11,396, dropping sharply from 62,000 in 2000 and 18,455 in 2012. The reason for this is low price flights from larger airports relatively nearby like Örnsköldsvik Airport and Sundsvall-Timrå Airport and the 5-hour train connection to Stockholm (started 2012) (travel has not been reduced overall during this period, but Kramfors passengers have to a large extent chosen other routes). Airlines and destinations The following airlines operate regular scheduled and charter flights at Höga Kusten Airport: Statistics Transportation Ground transport is by taxi, shared taxi, rental car or own car. There is a railway station on the Ådalen Line 1½ km (1 mile) from the airport. Taxi transfer is available, which should be pre-booked. See also List of the largest airports in the Nordic countries References External links Airport website
Aérodrome de Kramfors-Sollefteå

Le Höga Kusten Airport, traduit mot à mot Aéroport du Haut de la Côte, aussi connu comme aérodrome Kramfors-Sollefteå, est un aéroport situé entre les villes de Kramfors et de Sollefteå, en Suède (code IATA : KRF • code OACI : ESNK). L'aéroport est toujours nommé Kramfors sur les billets. Le nombre de passagers en 2012 a été de 18 455, en chute libre par rapport aux 62 000 recensés en 2000. Cele s'explique par les faibles prix des vols pratiqués par des aéroports relativement proche comme Örnsköldsvik et Sundsvall-Härnösand. La fréquentation s'est élevée à 14 787 passagers seulement en 2008, en raison la faillite de la compagnie aérienne Nordic Regional (en). Situation Statistiques Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Compagnies aériennes et destinations Actualisé le 27/02/2023 Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Höga Kusten Airport » (voir la liste des auteurs). Liens externes Site officiel Portail de l’aéronautique Portail de la Suède
Höga Kusten Airport

Luchthaven Kramfors (Zweeds: Kramfors-Sollefteå flygplats) is een luchthaven tussen de Zweedse steden Kramfors en Sollefteå. De luchthaven had in 2009 iets meer dan 19.000 passagiers. In 2000 had de luchthaven nog 62.000 passagiers. Geschiedenis De luchthaven werd in 1974 opgericht. In 1984 verkreeg het een directe verbinding met Stockholm. Een periode waren er vluchten naar Sundsvall en Umeå. Het passagiersaantal is fors gedaald sinds 2000. Van bijna 63.000 passagiers in 2000 naar iets meer dan 26.000 in 2007. De luchthaven is veel lowcost-maatschappijen verloren aan nabije luchthavens zoals die van Örnsköldsvik en Sundsvall-Härnösand. Daarbij is het aantal vluchten sowieso afgenomen wegens betere weg- en spoorverbindingen met Stockholm.
Aeroportul Kramfors-Sollefteå

Aeroportul Kramfors-Sollefteå (IATA: KRF, ICAO: ESNK) este un aeroport din Comuna Kramfors, Västernorrlands län, Suedia ce deservește zona Kramfors. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 6.706 pasageri. A fost numit după zona deservită. Situat la o altitudine de 10 m, aeroportul dispune de 1 pistă. Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista are orientarea 17/35. Terminale Note Vezi și
Крамфорс (аеропорт)

Аеропорт Крамфорс або Аеропорт Високий Берег або Аеропорт Крамфорс-Соллефтео (швед. Höga Kusten Airport (IATA: KRF, ICAO: ESNK).) — аеропорт, розташований між містами Крамфорс і Соллефтео, Швеція. Авіалінії та напрямки Пасажирообіг Примітки Посилання Офіційний сайт
Rödaleds begravningsplats

Rödaleds begravningsplats är Kristianstads nyaste begravningsplats anlagd på Kulltorp. Rödaleds begravningsplats är Heliga Trefaldighets församlings nyaste begravningsplats. 1958 bytte församlingen mark med staden och ta i bruk ett område söder om Prostens väg upp mot Nosabyvägen i norr som begravningsplats. Trädgårdsarkitekten, sedermera professorn Per A Friberg, upprättade förslag till ritningar över platsens planering och plantering av begravningsplatsen 1962. Arkitekt Torsten Leon-Nilsson ritade klockstapel, kapell och en ekonomibyggnad. Byggnaderna uppfördes i gult tegel. Begravningsplatsen och kapell invigdes den 15 maj 1964 av domprosten i Lund, Yngve Ahlberg. Dessa byggnader revs år 2010. 1976 byggdes en verkstadsbyggnad och ett nytt begravningskapell 1984 som 2010 omvandlades till maskinhall istället. De rivna byggnaderna ersattes med en ny personalbyggnad och en ny garagebyggnad. Begravningsplatsen inhägnas av en låg betongmur. Skyddsplanteringar med bergtall, havtorn och cornell avskärmar från bebyggelsen. Platsen är indelad i 5 långsträckta kvarter med avgränsande alléer av alm. På Rödaled upplåtes begravningar för kistgravar och urnor och ett område med så kallade askgravplatser. Begravningsplatsen har ett muslimskt begravningskvarter och även platser inrättade åt andra trossamfund. Nya kistgravplatser upplåtes endast på Rödaleds begravningsplats. Referenser
Norra kyrkogården, Örebro

Norra kyrkogården i Örebro ligger öster om järnvägen, norr om motorvägen E18/E20, väster om riksväg 50 och söder om Lillån, strax norr om Örebros centrum. Historik Begravningsplatsen invigdes 1900 och är Örebros största kyrkogård och omges av höga betongmurar. I mitten finns ett äldre kapell liksom det gamla krematoriet, som idag har ersatts av en större tegelbyggnad från 1975 (Örebro krematorium) strax utanför själva parkområdet. På Norra kyrkogården är, bland andra, Hjalmar Bergman och Torsten Ehrenmark begravda. Den äldsta bevarade graven tillhör nålmakare Jernberg, död 1901. Galleri Referenser Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Norra kyrkogården, Örebro.
Tyresö gamla kyrkogård

Tyresö gamla kyrkogård, egentligen Tyresö kyrkogård, är den äldsta kyrkliga begravningsplatsen i Tyresö församling och omger Tyresö kyrka. Kyrkogården tillkom i samband med kyrkans uppförande 1638–1640, båda från början avsedda att betjäna det närbelägna Tyresö slott. Den vitkalkade bogårdsmuren runt anläggningen uppfördes under åren 1645–1654. Muren bekostades av slottsherren Gustaf Oxenstierna (1613–1648) och hans hustru Maria Sofia De la Gardie (1627–1694) vilka båda är begravda inne i kyrkan. Sandstenstavlor med Oxenstiernas och De la Gardies vapen pryder grindstolparna vid södra ingången. År 1995 invigdes i anslutning till kyrkan den nya Tyresö begravningsplats, och sedan dess sker gravsättningar på den gamla kyrkogården enbart i befintliga familjegravar. Begravda personer i urval Källor Se även Tyresö kyrka Externa länkar Tyresö kyrkogård på Svenskakyrkan.se
Brunskogs kyrkogård

Brunskogs kyrkogård är en kyrkogård vid Brunskogs kyrka i Brunskogs socken, Arvika kommun. Utformning och kulturhistoriska värden Brunskogs kyrkogård kan ha medeltida ursprung, men dess äldre omfattning är inte känd. I samband med att den nuvarande kyrkan uppfördes i slutet av 1870-talet utvidgades kyrkogården norr och öster om kyrkan. Därefter har ytterligare utvidgningar genomförts. En utvidgning från 1950-talet, kvarter D, har en tydlig och tidstypisk utformning med terrasser, trappor, gångar, stenlagda ytor, häckar och trädrader. Kyrkogården ligger högt och har utsikt över det omgivande landskapet och sjön Värmeln. På kyrkogården finns kist- och urngravplatser, en askgravplats samt en minneslund. Se även Brunskogs kyrka Referenser
Mangskogs kyrkogård

Mangskogs kyrkogård är en kyrkogård vid Mangskogs kyrka i Mangskogs socken, Arvika kommun. Utformning och kulturhistoriska värden Mangskogs kyrkogård uppges ha tagits i bruk 1706, medan kyrkan började användas året därpå. Begravningsplatsen ligger på plan mark och har en rektangulär utsträckning i öst–västlig riktning. Den omges av ett skogs- och jordbrukslandskap och har utsikt över sjön Mangen. Kyrkogården utvidgades i början av 1900-talet och renoverades under 1950-talet. Kyrkogården präglas i dag av öppna gräsytor och häckar som delar in området i mindre rum. Häckarna har stor betydelse för kyrkogårdens struktur och utformning. På kyrkogården finns kist- och urngravplatser, en askgravplats samt en minneslund. Se även Mangskogs kyrka Referenser
Judiska begravningsplatsen i Karlstad

Judiska begravningsplatsen i Karlstad eller Mosaiska begravningsplatsen i Karlstad är en begravningsplats på Kroppkärr i Karlstad, etablerad omkring 1897. Den användes för att begrava medlemmar av Mosaiska församlingen i Karlstad, aktiv till omkring 1950-talet. Begravningsplatsen sköts sedan 2003 av Svenska kyrkan. Se även Judar i Sverige Karlstads synagoga Referenser Externa länkar Ivar Münnich:Dokument om församlingen och begravningsplatsen
Gamla kyrkogården, Karlstad

Gamla kyrkogården är en kyrkogård i Karlstad, belägen i stadsdelarna Sundsta och Norrstrand. Den består av två delar: Västra och Östra kyrkogården, som delas av en gata. Västra kyrkogården har byggts ut i fyra områden; A, B, C och D. A-området invigdes 5 maj 1800 av J. Branzell, vice pastor. 7 oktober 1838 invigde biskop Agardh, som även invigde Eda kyrka, B-området och vintergraven Meta. C-området invigdes även den av biskop Agardh i all hast 14 augusti 1853 när årets koleraepidemi bröt ut. 20 år senare invigdes D-området. Bilder Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gamla kyrkogården, Karlstad.
Stora Lundby kyrkogård

Stora Lundby kyrkogård är en kyrkogård i Stora Lundby distrikt i Lerums kommun. Den omger Stora Lundby kyrka. Utformning Kyrkogården omgärdas av stenmurar och har två bevarade stigluckor. En tredje stiglucka har sannolikt funnits i söder. Från olika delar av socknen ledde stigar och småvägar fram mot kyrkan: från söder den gamla häradsvägen som idag ansluter till parkeringsplatsen mellan kyrkan och prästgården, från väster och norr kom de som bodde på "fjället" samt från Stannum och Ytterstad, och från öster de som bodde i Hjällsnäs och på Öjared. År 2012 anlades en särskild askgravplats i kyrkogårdens nordvästra del. Intill denna invigdes 2013 en plats för utomhusgudstjänster, bestående av en kulle, ett altare och ett nytillverkat kors i trä. Kullen uppfördes av de stenar som tidigare utgjorde vapenhuset i kyrkan från 1740-talet och som revs vid restaureringen 2003. Byggnader På kyrkogården står Stora Lundby kyrka. Norr om kyrkan ligger ett gravkapell som uppfördes 1954, och byggdes ut år 2015. Gravsatta på kyrkogården På kyrkogården vilar bland andra: Petter Emanuel Rhedin Källor
Harstads kyrkogård

Harstads kyrkogård är en tidigare kyrkogård i Harstads socken, Mjölby kommun. Den ligger strax nordväst om Harstads Bosgård och består av en fyrsidig yta som till största delen omges av en bevarad kyrkogårdsmur och en äldre trädkrans. I mitten finns en låg ruinkulle som markerar platsen för den rivna kyrkan. Historik Harstads kyrkogård grundlades på medeltiden och på kyrkogården fanns Harstads kyrka. Harstads kyrkogården har sannolikt anlagts kring en gårdskyrka som hörde till Bosgården. Gårdar med namnet Bosgård anses ha haft en viktig funktion i förvaltningen under sen vikingatid och tidig medeltid och var ofta knutna till biskopsbordet. Harstads kyrka räknades till de tidigromanska kyrkorna i Östergötland och har daterats till 1100-talet. Kyrkogården kan därför också ha ett tidigt ursprung. Omkring 1832 revs Harstads kyrka och gravstenara på kyrkogården flyttades till den nya kyrkan, där de lades vid stora trappan, vid ingången till vapenhuset. Gravstenarna står numera på Väderstads kyrkogårds nordöstra del. Platsen var tidigare ett vårdobjekt för kulturminnesvården men sköts numera frivilligt från Bosgården. En gång fram till runstenarna hålls öppen, medan övriga delar av kyrkogården är bevuxna med högt gräs. Gripensköld På kyrkogårdens fanns en familjegrav över Gripensköld. Runstenar På kyrkogården står två runstenar. Den ena påträffades 1684 vid en reparation av den östra kyrkmuren. Inskriften har tolkats som: ”Asgöt och Gudmund reste detta minnesmärke efter Oddlög, som bodde i Haddestad eller Harstad. Han var en god bonde och dog i Grekland.” År 1861 uppgav fornforskaren Carl Säve att ytterligare en runsten hade hittats i en bäck omkring hundra famnar från kyrkogården. Stenen slogs sönder och användes som byggnadsmaterial i en byggnad som tillhörde riksdagsmannen Gustaf Pettersson. Redan vid Säves besök var endast ett kors och några få runor synliga. Stenen är numera försvunnen och den bevarade texten kan inte tolkas. En annan runsten upptäcktes på kyrkogården 1974. Arkeologen Anders Lindahl hade lagt märke till en flat stenhäll som syntes i markytan och misstänkte att den var runristad. Det antogs först att stenen kunde vara en lockhäll över en grav, men undersökningen visade att den sannolikt tidigare hade varit inmurad i kyrkan. Någon gravkista påträffades inte under stenen. Däremot hittades rester efter flera gravar och ett mynt i form av en brakteat från 1300-talet. Runstenen rengjordes, målades i och restes omkring fem meter från fyndplatsen. Undersökningen leddes av Gösta Magnusson. Den bevarade delen av inskriften har tolkats som: ”Jarl reste denna sten efter Otryggs broder.” På kyrkogården finns runstenarna Östergötlands runinskrifter 94, Östergötlands runinskrifter 95 och Östergötlands runinskrifter Fv1975;174. Runstenen (Östergötlands runinskrifter 94), som på den tiden stod vid västra stigluckan på kyrkogården och hade tidigare stått vid en ättegrift. Se även Harstads kyrka Referenser Externa länkar
Västra Skrukeby kyrkogård

Västra Skrukeby kyrkogård är den bevarade kyrkogården efter den tidigare Västra Skrukeby kyrka. Kyrkogården omges fortfarande av sina ursprungliga murar och av en trädkrans som till största delen är bevarad. Marken sköts av kyrkogårdsförvaltningen i Mjölby och består huvudsakligen av en sammanhängande gräsyta med inslag av större buskar, bland annat syrener. Utformning och kulturhistoriska värden Västra Skrukeby kyrkogård är en äldre kyrkogård och tidigare kyrkplats i Västra Skrukeby socken. På platsen stod tidigare Västra Skrukeby kyrka, och kyrkogården användes under lång tid som socknens begravningsplats. På Västra Skrukeby kyrkogård stod tidigare Västra Skrukeby kyrka. Efter att kyrkan revs har kyrkogården, kyrkogårdsmuren och flera gravvårdar bevarats. Under 1800-talet ökade befolkningen i både Högby och Västra Skrukeby socknar. De äldre kyrkorna ansågs vara för små och var dessutom i behov av omfattande underhåll. Församlingarna beslutade därför att uppföra en gemensam kyrka på en plats mellan de båda äldre kyrkplatserna. Den nuvarande Högby kyrka byggdes som gemensam kyrka för Högby och Västra Skrukeby. När den nya kyrkan stod färdig revs de äldre kyrkorna. Kyrkogårdarna bevarades däremot, eftersom de redan hade använts som begravningsplatser under lång tid. På Västra Skrukeby kyrkogård finns i dag kyrkogårdsmuren och flera äldre gravvårdar kvar. Inventarier från den rivna kyrkan har också bevarats och finns numera i Högby kyrka. Kyrkogården Kyrkobyggnaden revs 1876, men kyrkogården fortsatte att användas även därefter. Den sista gravsättningen uppges ha ägt rum under 1940-talet. På kyrkogården finns tio äldre gravvårdar. De flesta är utförda i kalksten och har former som är typiska för 1600-talet. En av gravarna är grusbelagd och omges av stenram och ett staket av smidesjärn. Gravvårdarna dokumenterades och tolkades av Gustafsson och Jonsson 2001. Bland de gravsatta finns Anders Nilsson i Hulje, avliden 1680, Pär Jonsson i Hulje, vars gravvård är från omkring 1650, Anders Bengtsson i Vammelby, avliden 1678, Bengt Månsson i Vammelby, avliden 1703, Måns Håkansson i Skrukeby och Nils Svensson i Hulje, båda avlidna 1693. Där finns också en ofullbordad gravvård över Christ Bengtander i Skrukeby från omkring 1650. De yngre gravvårdarna är resta över A. P. Lindström, avliden 1845, majoren Broms och sergeanten Björkdal, avlidna 1844 respektive 1836, samt kyrkvärden Johan Danielsson i Skrukeby Frälsegård, avliden 1857. Gravstenar Se även Västra Skrukeby kyrka Referenser
Norra kyrkogården, Norrköping

Norra begravningsplatsen är en begravningsplats i Norrköping. Såväl begravningsplatsen som Norra kapellet ritades av Torben Grut, och stod färdiga 1913. Invigningen hölls 18 december 1914 av biskop John Personne. Norra begravningsplatsen kallades även Norra nya innan Norra gamla ändrade namn till Matteus kyrkogård. I direkt anslutning till begravningsplatsen finns Krematorielunden med Norrköpings krematorium, ritade av stadsarkitekt Kurt von Schmalensee i funktionalistisk stil och uppfört 1938. I anslutning till krematoriet finns ytterligare två begravningskapell: det större Himmelstalunds kapell och det något mindre Sankt Olofs kapell. I Krematorielunden ligger stadens största minneslund samt gravplatser endast avsedda för urnor. Minnesmärken Utöver minneslunden finns på Norra begravningsplatsen en minnessten över de omkomna från Getå-olyckan 1918, som inte kunde identifieras utan begravdes i en massgrav. Över massgraven står en fem meter hög sten i röd granit från Graversfors, rest av Statens Järnvägar. Dessutom finns ett minnesmärke i Krematorielunden över pestens offer i Norrköping i den senaste stora pestepidemin i Sverige. Texten på minnesmärket lyder: Minnesanteckningar över offer från pesten i Norrköping 1710. I början av 1700-talet drabbades Norrköping av pesten. Smittan fördes hit till Norrköping från Stockholm av en ung kvinna. Pesten fick snabbt fäste i Norrköping. Stadens invånare ville till en början inte lyssna till provincialmedicus och sedermera rådmannen Magnus Gabriel Blocks varningar (adlad von Block). Det berättas att vid julen 1710 dog ett 40-tal människor per dag. Så småningom insåg man dock allvaret. Karantän sattes in och pestsjukhus inrättades. Nuvarande Folkparken blev pestkyrkogård. Man räknade med att ca 2500 personer avled i sjukdomen. Några av gravstenarna är flyttade hit till norra delen av krematoriekyrkogården. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Norra kyrkogården, Norrköping.
Sankt Anna gamla kyrkogård

Sankt Anna gamla kyrkogård är en äldre kyrkogård vid Sankt Anna gamla kyrka i Sankt Anna socken, Söderköpings kommun. Kyrkogården ligger vid Kappelviken, drygt en halv kilometer norr om Sankt Anna kyrka. Platsen hade under vikingatid och tidig medeltid betydelse som ledungshamn, det vill säga som hamn för det organiserade sjöförsvaret. Omgivning Kyrkogården ligger vid Kappelviken. I dag saknar platsen direkt kontakt med vattnet, men under äldre tider kunde båtar enligt traditionen förtöjas vid kyrkogårdsmuren. I närheten ligger torpet Storkron, vars namn härrör från en krog som fanns där under 1600-talet och som orsakade problem med onykterhet i samband med gudstjänster. Sankt Anna gamla kyrka Sankt Anna socken bildades 1521 och hade dessförinnan tillhört Skällviks socken. Kyrkans äldsta historia är inte helt klarlagd, men sannolikt uppfördes en kyrka på platsen under 1300-talet. År 1521 invigdes kyrkan av biskop Hans Brask, även om det är osäkert vilken del av byggnaden som då invigdes. En avbildning från 1634 visar ett rektangulärt långhus, ett smalare rakslutet kor, ett vapenhus i söder och en takryttare. Kyrkan uppfördes av gråsten och tegel. När den nya kyrkan stod färdig 1821 övergavs den äldre kyrkan och förföll därefter successivt. Restaureringen Under 1960-talet beslutades att kyrkan skulle restaureras. Förfallet hade då gått så långt att västgaveln måste rivas och långhusets murar tas ned till omkring 1,5 meters höjd. Koret iståndsattes och fick en enkel inredning. Det används därefter för gudstjänster under sommaren, medan långhuset står kvar som ruin. Kyrkogården Kyrkogården är gräsbevuxen och saknar bevarade gravstenar. Det finns inte heller något ordnat gångsystem. Sedan 1990-talet finns en minneslund centralt placerad på kyrkogården. Bogårdsmuren Kyrkogården omges helt eller delvis av en bogårdsmur. Delar av muren är murade med kalkhaltigt bruk och har senmedeltida karaktär, men dess exakta ålder är inte fastställd. En teckning från 1634 kan tyda på att åtminstone delar av den södra inhägnaden då bestod av timmer. Klockstapeln Söder om kyrkan står en öppen klockstapel av trä. Den uppfördes under 1960-talet och har ett tak som vid inventeringen var täckt med eternit. Begravningstradition Den gamla kyrkogården fick användas för begravningar först sedan Sankt Anna blivit en egen församling 1521. Enligt traditionen gav Gustav Vasa skärgårdsbefolkningen tillstånd att döpa, viga och begrava sina egna vid kapellkyrkan som belöning för deras stöd mot Nils Dacke. Under peståren 1710–1711 fick de pestdöda däremot inte begravas på kyrkogården utan jordfästes på särskilda begravningsplatser på Nedre Gränsö och Torönsborgs ägor. Kulturhistoriska värden Sankt Anna gamla kyrka och kyrkogård har ett mycket högt kulturhistoriskt värde genom sin långa kontinuitet, sin koppling till skärgårdens medeltida sjöfart och sin betydelse för sockenbildningen 1521. Kyrkan, ruinen, bogårdsmuren och minneslunden bildar tillsammans en kulturmiljö som skyddas som fast fornlämning. Referenser Se även Sankt Anna gamla kyrka
Antens kyrkogård

Antens kyrkogård är en begravningsplats kring Antens kyrka, nära gamla Antens station i Alingsås kommun. Kyrkogården invigdes tillsammans med kapellet år 1915 på en bergskulle i utkanten av Risvedens blandskog. Historia Antens kapell uppfördes 1914–1915 efter att boende på västra sidan av sjön Anten ansågs ha alltför långt till Långareds kyrka. En insamling för en ny kyrka startades 1913 på initiativ av kyrkoherde Waldemar Bergstrand. Östads säteri upplät mark på den så kallade Hednabacken eller Blåkulla, en gammal offerplats och färdväg i skogsområdet Risveden. Arkitekt Johan Jarlén i Göteborg ritade kapellet utan arvode, och många frivilliga dagsverken bidrog till bygget. Den gamla vägen som gick över platsen utgjorde gräns mellan Göteborgs och Skara stift, vilket gjorde att kyrkan kom att ligga i Göteborgs stift och kyrkogården i Skara stift. Antens kyrkostiftelse ansvarade för kyrkan och kyrkogården fram till 1977, då de överfördes till Långareds församling och därmed till Skara stift. Läge och utformning Kyrkogården ligger vid sidan av väg 190 mellan Sollebrunn och Alingsås. Huvudentrén i söder består av en svartmålad smidesgrind mellan stenstolpar krönta av kors. Ytterligare grindar finns i väster och norr. Mot norr och öster avgränsas området av en gärdesgård i trä. Ytan består till största del av gräsmatta, med ett rutnät av grusgångar som delar in kvarteren. I den norra delen finns en bergknalle med askgravlund och minneslund, utformad i skogskyrkogårdskaraktär. På kyrkogården finns även fyra hamlade lindar längsmed grusgången. Gravvårdar Gravvårdarna är främst från 1930-talet och framåt, många i brunröd granit med stenram och grusbädd. Ett fåtal gravar är från 1910- och 1920-talen. Den första gravsättningen var kyrkoherde Bergstrand, kyrkans initiativtagare, vars gravplats omges av smidesstaket. På gravstenarna finns flera titlar angivna, bland annat civilingenjör, hemsyster, fabrikör, skogvaktare och kyrkoherde. Flera gravstenar bedöms ha socialhistoriskt intresse och nämner lokala gårdsnamn i Risveden. Se även Antens kyrka Källor