NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Åsbräcka kyrka

Åsbräcka kyrka är en kyrkobyggnad i Lilla Edets kommun. Den tillhör sedan 2010 Fuxerna-Åsbräcka församling (tidigare Åsbräcka församling) i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Nuvarande kyrka har haft flera föregångare, däribland en som förstördes under Hannibalsfejden 1644-1645. En kyrka kan ha funnits på platsen redan på 1200-talet. Nuvarande stenkyrka uppfördes 1714-1716 och togs i bruk på midsommardagen 1715. Byggnaden är uppförd runt grunden av en äldre kyrka från 1669 och består av ett litet långhus med tresidigt kor i öster och vid långhusets västra kortsida ett kyrktorn med bottenvåning av sten och överbyggnad av trä. Vid korets södra sida finns en vidbyggd sakristia. Ingångar finns vid tornets västra sida och vid sakristians västra sida. Ytterväggarna är spritputsade och genombryts av rundbågiga fönsteröppningar. Långhuset har ett sadeltak som är valmat över koret. Långhusets och sakristians tak är täckta med enkupigt lertegel. Torntaket och tornspiran är täckta med svart lerskiffer. År 1915 fick kyrkan sitt nuvarande utseende vid en ombyggnad efter förslag av arkitekt Anders Roland. Ett trätorn byggdes ovanpå västra vapenhuset av sten, samtidigt som nuvarande sakristia byggdes söder om koret. Till tornet användes trävirke från en klockstapel som var uppförd 1767-1769. Inredningen från 1700-talet är till stora delar välbevarad. Stora delar målades över 1873. Takmålningar Kyrkorummets tunnvälvda brädtak och läktarbröstningen har målningar utförda 1761 av kyrkomålaren Carl Gustaf Sandberg från Vänersborg. Detta utgör hans enda kända kyrktakmålning och den har inte övermålats. Stilen är unik med få motiv som är utspridda utan några sammanfogande änglar och saliga himlen, som annars är vanligt. Färgskalan går i vitt mot en blågrå himmel och ett rödbrunt helvete. Delar av taket utan motiv har en tunt struken grå nyans, där träet lyser igenom. Inventarier Predikstolen med femsidig korg är tillverkad 1719, troligen av bildhuggare Jean Manskiester. Tillhörande timglas är skänkt till kyrkan 1670. Dopfunten är skuren i ek år 1719. Altaruppsatsen är tillverkad 1728 av bildhuggare Michael Schmidt. Läktarbröstningen, bemålad av Carl Gustaf Sandberg, avbildar inte apostlar, vilket är det vanliga, utan putti med olika attribut. Bildgalleri Referenser Nyström Rudling, Kajsa (2018). Mellan himmel och helvete : bemålade kyrktak i Göteborgs stift 1697-1812. [Karlstad]: Votum. sid. 146-149. Libris 21705493. ISBN 9789188435491 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 518. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Fuxerna-Åsbräcka församling Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Åsbräcka kyrka.
Åsele kyrka

Åsele kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Åsele-Fredrika församling i Luleå stift. Kyrkan ligger i samhället Åsele på kyrkberget vid Ångermanälvens västra sida. Kyrkobyggnaden Första kyrkan i Åsele var en träkyrka som uppfördes 1648. Konstruktion var dessvärre bristfällig med dåligt hopfogade stockar. 1748 byggdes en ny åttakantig avlång träkyrka som invigdes 6 januari 1750. Denna kom att ersättas av en stenkyrka med torn vars grund lades 1846. Byggnadsarbetet pågick huvudsakligen 1849 - 1850. 6 januari 1852 invigdes kyrkan av biskop Israel Bergman. 1934 eldhärjades kyrkan. På de kvarstående murarna uppfördes nuvarande kyrka som invigdes 1936. Grundplanen blev samma som tidigare. Arbetet utfördes av byggmästare G. S. Moberg efter ritningar av arkitekt Knut Nordenskjöld. Under ledning av arkitekt Kjell Wretling genomgick kyrkan en grundlig restaurering och återinvigdes i december 1963. Nuvarande kyrka är en basilika byggd av tegel med ett treskeppigt kyrkorum. I öster finns ett absidförsett kor och i väster ett kyrktorn. Långhuset har rundbågade fönster och mittskeppets klerestorium har cirkelformade fönster. Fasaderna är vitputsade och taket är plåtbelagt. Inventarier Altartavlan är målad av Gunnar Torhamn. Dess motiv är tillfället när Jesus tvättar lärjungarnas fötter. (Johannes 13:4-10) I doprummet finns ett gustavianskt bord som tidigare tjänstgjort som altare. Vänster om predikstolen står ett träaltare som skänktes till kyrkan 1988. Orgel 1863 bygger bonden Olof Carlsson, Tannträsk, Lycksele en orgel tillsammans med sin son. Den hade 15 stämmor. 1918 bygger Åkerman & Lunds Nya Orgelfabrik AB, Sundbybergs köping en orgel. Den förstördes i branden 1934. 1936 bygger Th Frobenius & Sönner, Lyngby, Danmark en orgel med 24 stämmor, två manualer och pedal. Nuvarande orgel med 35 stämmor är den fjärde i ordningen. Den byggdes 1972 av Olof Hammarberg, Göteborg och är en mekanisk orgel. Fasaden är från 1972. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 658, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Härnösands Stifts Herdaminne av L. Bygdén Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Åsele kyrka.
Åsenhöga kyrka

Åsenhöga kyrka är en kyrkobyggnad i Åsenhöga i Växjö stift. Den är församlingskyrka i Åsenhöga församling. Kyrkobyggnaden En kyrka fanns förmodligen redan under 1200-talet i närheten av Luvaberget. Vid 1500-talets mitt ersattes denna av en ny kyrkobyggnad rest i närheten av Klockberget. Denna användes fram till 1729 då en träkyrka byggdes på den nuvarande kyrkans plats vid Ekbacken där tre vägar möts mitt i byn. Nuvarande stenkyrka uppfördes 1856 - 1857 efter ritningar av Johan Fredrik Åbom. Byggnadsstilen är nyklassicistisk med nyromanska inslag. 1861 invigdes kyrkan av biskop Henrik Gustaf Hultman. Kyrkan består av rektangulärt långhus med ett femsidigt kor i öster och ett torn med vapenhus i väster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Tornet är försett med nyromanskt inspirerade ljudöppningar och tornur. Den höga åttasidiga lanternin har ett hjälmformat tak krönt av en korsglob. Kyrkans tak och tornets lanternin är täckta med kopparplåt. Interiören är av salkyrkotyp med tunnvalv. Koret avskiljs av en korbåge med överskriften >>ÄRA VARE GUD I HÖJDEN<<. Absidvalvet har en målning utförd 1937 av Torsten Hjelm. Dess motiv är "Kristus i majestät". Koret är försett med tre fönster som flankeras av pilastrar. Inventarier Altarkors med törnekrans och svepduk tillverkades 1858 av snickare Sjöbring. Altarring med svarvade balusterdockor. Predikstol i empirestil med uppgång från sakristian. Den runda korgen är dekorerad med förgyllda symboler. Det praktfulla ljudtaket har tillhört en äldre predikstol. Bänkinredning med dörrar mot mittgången. Orgelläktare med utsvängt mittstycke prydd med lyra. Orglar Tidigare fanns en orgel med 5 stämmor. 1903 bygger Johannes Magnusson, Göteborg en orgel med 12 stämmor. Fasaden är ritad av G. Lindgren. 1981 bygger Västbo Orgelbyggeri, Långaryd en mekanisk orgel. Fasaden är från 1903. Kororgel tillkom 1970. Se även Åsenhöga ödekyrkogård Referenser Noter Tryckta källor Kyrkobyggnader 1760-1860 Del 2 Småland och Öland.Sid 348-349.Utgiven av Riksantikvarieämbetet och Kungl vitterhets historie och antikvitets akademin. Förlag: Almqvist & Wiksell International , Stockholm 1993 ISBN 91-7192-821-9 Sörensen, Mattias (2006). Åsenhöga kyrka: Åsenhöga socken i Gnosjö kommun, Jönköpings län, Växjö stift : kulturhistorisk karakterisering och bedömning. Jönköping: Jönköpings läns museum Ulf Vibeke (1985). Kyrkor i Jönköpings län. Del 1. Jönköping: Rudan AB och Smålandsbygdens tidning. sid. 166-167. Libris 567344. ISBN 91-970744-0-3 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Jönköpings läns museum, rapport Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Åsenhöga kyrka.
Åskilje kyrka

Åskilje kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Stensele församling i Luleå stift. Kyrkan ligger i samhället Åskilje i Storumans kommun. Kyrkobyggnaden Träkyrkan uppfördes 1925–1928 efter ritningar av arkitekt Anders Roland och invigdes 1928. Ritningarna hade tidigare använts för att bygga Umnäs kyrka. Kyrkan består av ett rektangulärt enskeppigt långhus med ett smalare kor i öster. Vid västra kortsidan finns kyrktornet som tillkom 1936. Vid långhusets norra sida finns en vidbyggd sakristia. Kyrkan har ett sadeltak klätt med lertegel och ytterväggar klädda med vitmålad stående panel. Kyrkorummet har ett träpanelat tak som är spegelvälvt över mitten och dekorerat med listverk. Väggarna är klädda med marmorerad träpanel. Kyrkogården invigdes 1936. Inventarier Predikstolen är tillverkad på 1600-talet och fanns tidigare i Lycksele och Stensele kyrkor. Orgel Den nuvarande orgeln är byggd 1968 av Grönlunds Orgelbyggeri, Gammelstad och är en mekanisk orgel. Källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 661. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Åsle kyrka

Åsle kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2010 tillhör Åslebygdens församling (tidigare Åsle församling) i Skara stift. Den ligger i Åsle kyrby strax öster om centralorten i Falköpings kommun. Kyrkobyggnad Åsle kyrka uppfördes på 1100-talet. Korsarmarna byggdes till på 1570-talet, och den södra armen fick smeknamnet Mularps kyrka eftersom den var avsedd för befolkningen i Mularp. I Norra korsarmen fanns förr det Lilliehökska gravkoret, men det används nu som dopkor. Taket täcks av gotiska kryssvalv. Kyrkan fick sitt förändrat utseende vid en renovering 1948. Endast predikstolen och altaruppsatsen är kvar i ursprungligt skick. År 2008 genomgick kyrkan en större renovering. Klockstapel och klockor Klockstapeln uppfördes 1722. Däri hänger en storklocka, som är av en senmedeltida normaltyp och saknar inskrifter och ornering. Inventarier Dopfunten av sandsten är från medeltiden. Altaruppsatsen är i trä är snidad av mäster Cransberg. Predikstolen från 1718 är utförd av bildhuggaren Bengt Wedlin. Nattvardskalken är från 1600-talet och vinkannan daterad till 1648. Orgel Orgeln, som är placerad på läktaren i väster, tillverkades 1998 av A. Magnusson Orgelbyggeri AB och även den ljudande fasaden är från samma år. Den har föregåtts av orglar från 1888 och 1950. Dagens instrument har åtta stämmor fördelade på manual och pedal. Enligt åsatt skylt är orgeln en gåva av en församlingsbo. Gravhällar I Åsle kyrka finns många gravhällar bevarade. I norra korsarmen finns flera uppställda. Den äldsta har både det kristna korset och Torshammare inhugget. Kyrkan har också flera stavkorshällar från 1100-talet. Bilder Bilder invändigt. Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 204-205. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 170. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Bengans historiska sidor - Åsle Wikimedia Commons har media som rör Åsle kyrka.
Åsötorget

Åsötorget är en plats på Södermalm i Stockholm. Platsen ligger strax norr om Åsö gymnasium (i princip gymnasiets skolgård) och begränsas i öst av Anna Lindhs plats och i norr av Vartoftagatan. Ursprungligen omfattade torget även det fria utrymmet sydväst om Skatteskrapan, men detta område är numera bebyggd med bostadshus och har adress Vartoftagatan. Åsötorget fick sitt namn 1941, då Namnberedningen 1940 föreslog detta namn med motiveringen att ”det är kort och lätt att uttala och framför allt hugfäster det den nuvarande stadsdelen Södermalms ursprungliga namn Åsön”. Som alternativa namn diskuterades även Fatburstorget, Katarinaplatsen och Bondetorget. Under Åsötorget passerar Söderledstunneln. Tunnelavsnittet under Åsötorget, Åsö gymnasium och Skatteskrapan anlades redan på 1950- och 1960-talen när dessa uppfördes. Se även Anna Lindhs plats Referenser Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986). Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad (återtryck av del av 1:a upplagan). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget. Libris 7269073. ISBN 91-38-90777-1 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Åsötorget.
Åtvidabergshuset

Åtvidabergshuset är byggnaden i hörnet Kungsträdgårdsgatan 20 och Hamngatan i Stockholm. Åtvidabergs Industrier och Skånska banken stod som gemensamma byggherrar då man lät riva det Davidsonska palatset på tomten. Mellan åren 1943 och 1945 restes ett nytt åtta våningar högt kontorshus enligt Ivar Tengboms ritningar. Hörnet på den grå-röda granitfasaden pryddes med en skulpturrelief föreställande en allegori av de fyra elementen, utförd av Ivar Johnsson. Byggherrarna delade på kontorsutrymmena. I bottenvåningen fanns både banksal för Skånska banken (till en början endast med ingång från Hamngatan) samt utställningslokal för Åtvidabergs Industrier. Depositionsvalvet placerades i källaren. I dag (2010) återfinns Hannes Snellman Advokatbyrå, Max och Audis utställningslokal i byggnaden. Referenser Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1981). Bankbyggande i Sverige. Stockholm: Liber Förlag. sid. 444. Libris 7260267. ISBN 91-38-05745-X Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Åtvidabergshuset.
Åvaträsk

Åvaträsk är en humusrik sjö som också är starkt försurad. Sjön har ett eget avrinningsområde och via ett mindre vattendrag mynnar bäcken i Åvaviken. Åva träsk ligger inom Tyresta naturreservat och administreras av stiftelsen Tyrestasskogen. Marken ägs av Stockholms stad. Sjön och en stor del av avrinningsområdet till den samma är belägen inom Tyresö kommun. Sjön ingår i Tyresån-Trosaåns kustområde. Åvaträsk ligger i Tyresta-Åva Natura 2000-område. Sjön är 2,4 meter djup, har en yta på 0,01 kvadratkilometer och befinner sig 20 meter över havet. Se även Lista över insjöar i Tyresö kommun Externa länkar Tyrestaskogen Tyresö kommun Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden
ÖIS-gården

ÖIS-gården i stadsdelen Lackarebäck, Mölndals kommun är träningsanläggning för Örgryte IS i fotboll. De har använt den sedan 1987. ÖIS-gården ligger strax söder om riksväg 40 vid Delsjömotet. Anläggningen har en gräsplan som enbart används för A-laget vid match- och träningstillfällen samt två konstgräsplaner som kan användas året om. Anläggandet av en till konstgräsplan (7-manna) påbörjades i februari 1987. 11-mannakonstgräsplanen går sedan november 2013 under namnet Hammarviken Arena, döpt efter en långårig samarbetspartner. Källor ÖIS-gården på ois.se
Öbackaparken

Öbackaparken är ett grönområde vid Umeälven i Umeå, som sträcker sig från Konstnärligt campus strax söder om centrum till älvkröken sydväst om sjukhusområdet – mittemot Ön. Delar av parken var, liksom bostadsområdet Öbacka, under 1900-talets första hälft ett industriområde. Parken består till större delen av gräsmattor, några glest placerade träd, samt på senare tid utplacerade konstverk. Två bäckar (Djupbäcken och Sandbäcken) har sina utlopp i parken. Genom parken går Strandpromenaden (kommunen räknar Öbackaparken som en del av Strandpromenaden). I den östligaste delen av parken byggdes åren 2010–2016 det nya bostadsområdet Öbacka strand, där man återställt Djupbäckens utlopp och därigenom "räddat" en del av parkområdet. Fler bilder från Öbackaparken Källor Umeå kommun – Strandpromenaden
Öbacken-Bränninge naturreservat

Öbacken-Bränninge naturreservat är ett naturreservat i Södertälje kommun i Stockholms län. Reservatet bildades 1992 och är 24,5 hektar stort. Beskrivning Reservatet ligger på halvön Öbacken belägen i Hallsfjärden söder om tätorten Pershagen. Namnet anknyter dels till Öbacken och dels till godset Bränninge som ligger strax väster om Öbacken vilken ursprungligen ingick i gårdens ägor. 1970 förvärvade Södertälje kommun Bränninges egendom. I oktober 1992 beslöt kommunen att den 24,5 hektar stora halvön ”Öbacken” skulle bevaras som naturreservat och skulle heta Öbacken-Bränninge naturreservat. Norr om Öbacken sträcker sig Bränningeviken, där det anlades ett gjuteri i mitten av 1600-talet och på 1680-talet en stångjärnshammare. På halvöns norra sida finns en liten holme som kallas Vargholmen. Här har besökaren en vidsträckt utsikt över Hallsfjärden ända i till Södertälje. Runt Öbacken går en vandringstig och på själva berget växer högrest barrskog. Nedanför sluttningen i väster finns en del ekar i skogsbrynet. I söder övergår vegetationen i hagmark som betas av kor. Syfte Enligt kommunen är syftet med reservatet att bland annat "bevara ett område som har ett stort värde som närströvområde i omedelbar anslutning till tätbebyggelse samt därutöver säregna botaniska kvalitéer". Bilder Källor Öbacken-Bränninge naturreservat - Södertälje kommun Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Öbacken-Bränninge naturreservat.
Öckerö gamla kyrka

Öckerö gamla kyrka (även kallad Mariakyrkan) ligger centralt på Öckerö i Öckerö kommun, Göteborgs skärgård. Den tillhör Öckerö församling i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Den första träkyrkan uppfördes på platsen 1240. Den ersattes på 1450-talet av nuvarande stenkyrka byggd i gråsten. De äldsta delarna av långhuset utökades vid ombyggnaden 1781, då man rev man det gamla koret och förlängde byggnaden, som blev dubbelt så lång med ett kor av långhusets bredd. Vid samma tid tillkom vapenhuset i väster. Efter att den nya kyrkan invigts 1906, övergavs först den gamla som fick förfalla, men den renoverades 1943 och används därefter åter. Takmålningar Det fanns ett äldre trävalv, målat 1736, som senare togs ned. Nuvarande trätunnvalv är målat utan uppdelningar och återger, från öster till väster: treenigheten, yttersta domen och helvetet. I helvetesbilden finns ett djur, som påminner om en jättelik brännmanet. Bjälkarna har gustavianska akantusslingor och bänkdörrarna naturalistiska blomknippen. Målningarna utfördes 1792 av Johan Liljedahl. Han målade även andra inventarier av vilka endast bänkdörrarna återstår. Takmålningarna, som aldrig har varit övermålade, konserverades 1944 av konservator Sven Gustafsson. Inventarier Dopfunten i täljsten är tillverkad på 1200-talet av dopfuntmästaren Thorkillus och härstammar från den föregående träkyrkan. Triumfkrucifixet, som nu hänger på norra väggen ovanför predikstolen, är från mitten av 1200-talet. Det är utfört i polykromerad ek och är troligen ett norsk-engelskt arbete. Korset var sönderslaget, men restaurerades 1931, varvid de nya delarna märktes med årtal. Två träskulpturer från 1400-talet avbildar Olav den helige respektive jungfru Maria och barnet. Altartavlan är från 1626. Altarkorset av trä tros ha hemförts från Italien av en skeppare på 1700-talet. Votivskeppen är från början av 1700-talet. Orgel Orgeln är tillverkad 1944 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB. Den har fyra stämmor fördelade på manual och pedal. Exteriörbilder Referenser Gustafsson, Gösta (2004). Historien genom Öckerö gamla och nya kyrka. Öckerö församlings skriftserie. Öckerö: Öckerö församling. Libris 9893649 Hallbäck, Sven Axel (1947). Det efterreformatoriska dekorativa kyrkomåleriet på 1600- och 1700-talen i Sverige, Del 1, Göteborgs stads konst- och målarembete och dess verksamhetsområde. Göteborg. sid. 216. Libris 412016 Nyström Rudling, Kajsa (2018). Mellan himmel och helvete : bemålade kyrktak i Göteborgs stift 1697-1812. [Karlstad]: Votum. sid. 198-201. Libris 21705493. ISBN 9789188435491 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 117. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 489. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Vidare läsning Roosval, Johnny; Gardell Sölve (1944). Kyrkor i Västra Hisings härad : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor ; 57. Bohuslän ; 1:1. Stockholm. sid. 76-98. Libris 19512956. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6902 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Öckerö gamla kyrka. Öckerö församlings webbplats
Ödeborgs kyrka

Ödeborgs kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2022 tillhör Färgelanda-Högsäters församling (tidigare Ödeborgs församling) i Karlstads stift. Den ligger i Ödeborg i Färgelanda kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes någon gång omkring år 1200. Senare förlängdes långhuset åt öster och nuvarande tresidiga kor tillkom. Troligen ägde förlängningen rum år 1699 eller möjligen år 1753. Vid en ombyggnad 1756 flyttades ingången från södra långsidan till västra kortsidan och nya och större fönster togs upp på norr- och sydsidorna. 1769 byggdes tornet. En klockstapel stod tidigare på kyrkogårdens sydvästra del, men den blåste ned någon gång före 1756. Från 1880-talet fram till 1920-talet hade man planer på att bygga en helt ny kyrka. Eftersom ekonomin var begränsad lades dock planerna ned. 1926 genomfördes istället en omfattande renovering då en ny sakristia byggdes vid korets södra sida. Kyrkorummets innertak byttes ut från ett platt trätak till ett välvt trätak. Inventarier Dopfunt av täljsten från 1200-talet. Höjd 63 cm i två delar. Cuppan har en kraftfull dekoration med sju arkadbågar och kolonner med fyrkantiga kapitäl. På ett ställe finns även ett inskuret kors. Foten är mycket enkel utan dekor. Uttömningshål finns i funtens mitt. Den är relativt väl bibehållen. Den tillhör en grupp om tre funtar från Dalsland, jämte denna som är den förnämsta, de i Valbo-Ryrs kyrka och Erikstads kyrka, samt två i Bohuslän. Predikstolen är från 1700-talet och saknar baldakin. Dess korg är femsidig och har målade evangelistporträtt på korgens yttersidor. 1926 flyttades predikstolen från norra sidan till den södra och hamnade bredvid den nya sakristian. I kyrktornet hänger tre klockor. Minsta klockan göts 1718. Orgel 1927 byggde M J & H Lindegren, Göteborg en orgel med 8 stämmor. Orgeln på läktaren i väster är tillverkad 1978 av Lindegren Orgelbyggeri AB, Göteborg. Den är mekanisk och har en ljudande fasad som är från 1978. Instrumentet, som har fjorton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Den har ett tonomfång på 56/30 och omintonerades 2006 av A. Magnusson Orgelbyggeri AB. Referenser Bergström, Lars (2008). Kyrkor i Karlstads stift inventerade 2002-2005. Del 3, Bengtsfors, Dals-Ed, Färglanda, Mellerud, Vänersborg och Åmåls kommuner. Värmlands museums skriftserie, 0284-3722 ; 34. Karlstad: Värmlands museum. sid. 81-83. Libris 11280681. ISBN 9185224731. https://web.archive.org/web/20100818215922/http://www.varmlandsmuseum.se/1/1.0.1.0/348/Dalsland_.pdf Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 597. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ödeborgs kyrka.