Mjölby gamla kyrkogård

Mjölby gamla kyrkogård är en kyrkogård vid Mjölby kyrka i centrala Mjölby. Kyrkogården ligger öster om Svartån och norr om Stora torget, högt i förhållande till den omgivande stadsbebyggelsen. Den har en lång begravningstradition men omgestaltades under 1940-talet till en parkliknande anläggning med öppna gräsytor, trädkrans och glest placerade gravvårdar. Öster om kyrkan ligger familjen Ehrenkronas gravkor och begravningsplats, som utgör kyrkogårdens fortfarande aktiva del. Den gamla kyrkogården upphörde officiellt att användas sedan Mjölby nya kyrkogård hade invigts i början av 1900-talet. Området är inte längre tillgängligt för nya gravsättningar. Historia Kyrkogården växte fram omkring den medeltida Mjölby gamla kyrka. Några närmare uppgifter om det medeltida gravskicket är inte bevarade. De äldsta bevarade gravvårdarna är två kalkstensstenar väster om kyrkan. Den ena är rest över Olof Persson i Hulterstad omkring 1615 och den andra över Karin Olofsdotter, hustru till klockgjutaren Olof Hansson, år 1645. År 1771 drabbades Mjölby gamla kyrka, Mjölby prästgård och Mjölby kyrkby av en omfattande brand. Endast det medeltida kyrktornet bevarades, medan långhuset byggdes om. Branden kan även ha medfört en omläggning av kyrkogården. Från 1800-talet finns 32 gravvårdar bevarade, varav fem är från århundradets början. Den äldsta är från 1803. Under början av 1800-talet omgavs kyrkogården av en mur av rund och kluven sten. Denna ersattes successivt under århundradet med murar av huggen sten. På häradskartan från 1870-talet har kyrkogården en utdragen och rundad form och tycks ha sträckt sig längre västerut, nästan fram till Svartån. Kyrkogårdens utbredning förändrades därmed under 1800-talet, samtidigt som den östra delen fick större omfattning. Vid sekelskiftet 1900 låg kyrkogården fortfarande i en tydlig landsbygdsmiljö. Efter järnvägens tillkomst och Mjölbys utveckling till industriort kom den snart att ligga mitt i den växande staden. När Mjölby nya kyrkogård hade invigts under början av 1900-talet upphörde den gamla kyrkogården officiellt att användas för allmänna gravsättningar. År 1941 genomfördes en större omläggning och kyrkogården iordningställdes som park. Omkring 200 lass fyllnadsjord fördes dit från arbetena vid terrassen nedanför stadshuset. Nya planteringar anlades, en oxelhäck sattes i omgärdningen och den nuvarande trädkransen av lindar planterades. På sluttningarna planterades bland annat bergtall, cypress, ornäsbjörk, tuja, spirea och blågran. Mjölby kyrka Mjölby kyrka uppfördes ursprungligen av sten under äldre medeltid. Kyrkans ursprungliga utformning är inte helt känd, men det medeltida tornet finns kvar. Tornet är uppfört av gråsten och kalksten och innehåller flera äldre byggnadsdetaljer, däribland en rundbågig öppning och en välvd kammare. Efter branden 1771 uppfördes ett nytt långhus med rektangulär plan, tresidigt kor och sakristia i norr. Tornet försågs med en karnissvängd huv. Kyrkan har ingångar genom tornet i väster och mitt på långhusets södra sida. Interiören har en gustaviansk grundkaraktär men präglas även av restaureringarna under ledning av Agi Lindegren 1906 och Kurt von Schmalensee 1944. Omgivning och utformning Kyrkogården är rektangulär och huvudsakligen utsträckt i öst–västlig riktning. Den ligger innanför höga terrassmurar och omges av en uppvuxen trädkrans. De öppna gräsytorna och den glesa placeringen av gravvårdar ger anläggningen en tydlig parkkaraktär. Väster om kyrkan ligger två äldre kalkstensvårdar. På den övriga kyrkogården finns gravvårdarna glest fördelade, huvudsakligen på gräs. Öster om kyrkan ligger familjen Ehrenkronas inhägnade begravningsplats och gravkor. Den västra och södra sidan omges av terrassmurar som varierar mellan omkring en och tre meter i höjd. I norr når muren på vissa ställen en höjd av fyra meter. Längs murkrönen växer snöbärs- och oxelhäckar. I öster finns kubklippta oxbärsbuskar ordnade i ett regelbundet mönster. Ingångar och gångsystem Kyrkogården har två ingångar i norr och två i söder. Den norra huvudgrinden ligger mitt för prästgården och består av en enkel smidesgrind med ornament av spiraler, rundlar och spjälor. Från grinden leder en granittrappa med åtta steg ned mot prästgården. Längre österut finns en enklare trätrappa över muren. De båda huvudingångarna ligger i söder. Den sydvästra ingången har en bred granittrappa och en tredelad smidesgrind med en dubbelgrind i mitten och mindre enkelgrindar på sidorna. Grindarna är dekorerade med snirklar, rundlar och spjälor. Den sydöstra ingången saknar grind och består av en asfalterad körväg mellan granitstolpar. Gångarna är huvudsakligen belagda med naturgrus och löper runt kyrkan och den östra gräsytan. Ett asfalterat parti leder från den sydöstra ingången och längs den södra sidan finns även trädgårdsplattor. Norr om kyrkan går en smal grusgång intill kyrkväggen. Vegetation Trädkransen består främst av lindar som planterades vid omläggningen 1941. I väster står två höga lindar, i norr tolv, i öster fyra och i söder elva. De fyra östligaste lindarna på södra sidan är yngre än de övriga. På kyrkogården finns även syren, hagtorn, tuja, spirea och häggmispel. Det Ehrenkronska gravområdet omges av en omkring 1,2 meter hög hagtornshäck som är öppen mot väster. Tre äldre lindar vid gravområdet togs bort 1989 eftersom de var rötskadade. Gravvårdar Sammanlagt finns 45 bevarade gravvårdar. Två är från 1600-talet och 32 från 1800-talet, medan elva är från 1900-talet. Fem av 1900-talsvårdarna finns inom det Ehrenkronska gravområdet. Gravvårdarna varierar kraftigt i form och material. Där finns höga och smala kalkstensvårdar, liggande kalkstenshällar, två äldre gjutjärnskors och en hög gravvård av svart granit omgiven av gjutjärnsstaket, stenram och grusad yta. De många bevarade gravvårdarna från 1800-talet ger kyrkogården ett högt kulturhistoriskt värde. Titlarna på gravvårdarna speglar både det äldre jordbrukssamhället och Mjölbys framväxande stads- och industrimiljö. Där finns bland annat kvarnägare, handlande, lokförare, prostar, kyrkoherde, rusthållare, riksdagsfullmäktig och klockgjutarhustru. Ehrenkronas gravkor och begravningsplats Öster om kyrkan ligger familjen Ehrenkronas gravkor, uppfört i början av 1800-talet, sannolikt i samband med Erik Filip Gammal Ehrenkronas begravning 1803. Gravkoret innehåller ytterligare sex kistor från perioden 1804–1855. Byggnaden är uppförd i klassicerande stil med vitputsade väggar, svart falsat plåttak och en ljusgrön järnport. På den ena långsidan finns en minnestavla över Erik Ehrenkrona och hans hustru Carolina Rudenschöld. Minnestavlan renoverades 1995. Omkring gravkoret ligger familjens begravningsplats, avgränsad av en kvadratisk hagtornshäck. Där finns yngre gravvårdar över medlemmar av familjen Ehrenkrona. Bland titlarna förekommer friherre, överstelöjtnant, arkivråd, ambassadör, ryttmästare, filosofie doktor och målarinna. Kyrkogården används numera endast för nya gravsättningar inom familjen Ehrenkronas begravningsplats. Den räknas därför fortfarande som en aktiv kyrkogård. Kulturhistoriska värden Mjölby gamla kyrkogård visar övergången från landsbygdskyrkogård till stadskyrkogård. Efter omläggningen under 1940-talet fick den huvudsakligen karaktär av stadspark, men terrassmurarna, trädkransen, smidesgrindarna och de bevarade grusgångarna förmedlar fortfarande drag från 1800-talets kyrkogårdsmiljö. De glest placerade gravvårdarna från 1800-talet och de två äldre kalkstensvårdarna från 1600-talet har stora kulturhistoriska värden. Det Ehrenkronska gravkoret och de omgivande familjegravarna visar hur begravningsskicket inom samma högreståndsfamilj har utvecklats under mer än tvåhundra år. Gravsatta på kyrkogården Johan Cederholm Per Sundström Se även Mjölby gamla kyrka Mjölby kyrka Referenser