NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Gävletravet

Gävletravet är en travbana som ligger i stadsdelen Sätra i Gävle och drivs som en ideell förening med cirka 50 medlemmar. Gävletravet är också hem för Gävle Ponnytravklubb. Banan grundades 1938, och har sloganen "Sveriges snabbaste bana". Historia Gefle-Dala Travsällskap, som var föregångare till Gävle Travsällskap, bildades den 26 oktober 1935. Året efter, 1936, beviljades tillstånd att genomföra 10 travdagar på Hillesjön. Landbanan stod klar 1938, och premiären genomfördes den 13 februari samma år. Under premiärdagen var 3 067 åskådare på plats. Segraren i första loppet på banan var stoet Sundelill, ägd av Sven-Erik Eriksson i Jättendal och körd av Bergsåkerstränaren Gunnar Eriksson. Den officiella invigningen hölls först den till den 8 maj 1938, och förrättades av landshövdingen Sven Lübeck. Rekord På banan har många svenska rekord satts. Redan den 13 oktober 1940 satte stoet Elsa Vind svenskt rekord för treåriga kallblodiga ston, på tiden 1.51,3. Första kallblod att underskrida 1.30-gränsen med voltstart blev Harry Anderssons Solels, då denne sprang i mål på tiden 1.29,4. Det mest uppmärksammade rekordet som satts på banan är hästen Järvsöfaks världsrekord för kallblod, som sattes den 12 juli 2005. Den nya världsrekordtiden löd 1.17,9ak på en sträcka över 1 640 meter, och står sig än idag (2019). Det tidigare världsrekordet hölls av norske Spikeld och löd på 1.18,6ak. Större lopp Banans äldsta, och mest prestigefulla lopp, är Gävle Stora Pris som kördes för första gången 1942. Första segraren hette Scotchman och kördes av Erik Persson. Här tävlar man om Stall Brabants vandringspris som ännu ingen lyckats få tre inteckningar i och ta hem för alltid. Sedan 2011 körs även H.K.H. Prins Daniels Lopp i slutet av maj. Loppet körs över en distans på 1 609 meter med autostart, och brukar locka stora namn. Bland tidigare vinnare av loppet märks namn som Viola Silas, Mosaique Face och de två elitloppsvinnarna Brioni och Nahar. Vinnaren av loppet har de senaste åren blivit inbjuden till Elitloppet. Gävletravet är även en av de sex banor som arrangerar travtävlingen E3. De andra banorna är Bergsåker, Eskilstuna, Färjestad, Romme och Örebro. Referenser Externa länkar Officiell webbplats Info på Svensk Travsports Hemsida
Gånghesters kyrka

Gånghesters kyrka är en kyrkobyggnad i tätorten Gånghester i Borås kommun. Den tillhör Toarps församling i Skara stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan byggdes 1957 av tegel efter ritningar av arkitekt Nils Sörensen som ett församlingshem med kyrksal. Den invigdes i augusti samma år av biskop Sven Danell. Byggnaden har traditionell plan, oputsade tegelväggar och skiffertak med en takryttare. Församlingshemmet är vidbyggt i vinkel. Interiören har till stor del lös inredning och en vikvägg mot församlingssalen. En fristående klockstapel av trä uppfördes 1965 efter ritningar av arkitekt Adolf Niklasson. Inventarier Predikstolen har en traditionell utformning med en vitmålad femkantig korg som står på en hög, likformig sockel. Nuvarande dopfunt tillkom omkring 1990 när man överfört den gamla till Mikaelskapellet vid Toarps kyrka. Huvudinstrumentet är en digitalorgel. Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 62-63. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 209. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Svenska kyrkan i Toarp Bebyggelseregistrets byggnadspresentation
Gårdeby kyrka

Gårdeby kyrka är en kyrkobyggnad belägen i Söderköpings kommun, Östergötland. Kyrkan tillhör Östra Ryds pastorat i Linköpings stift och Svenska kyrkan. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes på 1200-talet, och sedan medeltiden har det inte gjorts några större ombyggnader utan den romanska stilen har behållits intakt. En sakristia norr om koret uppfördes troligen på senmedeltiden. 1841 sattes södra portalen igen och samtidigt togs nuvarande portal i väster upp. Inventarier En åttakantig dopfunt av ekträ med svartfärgade partier är tillverkad och skänkt 1664 av kapten Petter Arendt på Össby. Predikstolen köptes in 1839 från Skärkinds kyrka dit den skänktes i slutet av 1600-talet. Altartavlan är utförd 1841 av Per Berggren och har motivet "Kristus i Getsemane". Orgel 1887 bygger Carl Elfström, Ljungby, en orgel med 7 stämmor. 1956 bygger Åkerman & Lund, Knivsta, en pneumatisk orgel bakom 1887 års fasad. Orgeln har en fri kombination. Bilder Källor Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Gårdeby kyrka, Östergötlands länsmuseum Gårdeby kyrka på Östra Ryds församlings webbplats Antiqvarisk tidskrift för Sverige, andra delen (1867-1869), sid 85, handlar om Gårdeby kyrka Wikimedia Commons har media som rör Gårdeby kyrka.
Gårdstånga kyrka

Gårdstånga kyrka är en kyrkobyggnad i Gårdstånga i Lunds stift. Den är församlingskyrka i Eslövs församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan byggdes under 1100–1200-talet. På 1400-talet slogs valven. År 1622 byggdes ett gravkor i norr på initiativ av Anna Brahe till minne av hennes döde man Steen Maltesen Sehested. Tornet tillkom också under 1600-talet. 1888-1889 restaurerades ordentligt. Tornet fick de nuvarande trappgavlarna och Svante Thulin gjorde dekorationer på väggar och i valv, liknande de han utfört i Lunds domkyrka. Inventarier Kyrkan har många renässansinventarier utförda 1609-1628 av Jacob Kremberg. År 1609 beställdes predikstol och altartavla av Kremberg. Dessa kunde levereras 1612. Av kyrkliga handlingar som finns bevarade kan man uttyda att Kremberg själv medverkade vid uppsättningen. Därefter gjordes fler inventarier: bänkinredningen, dopfunten med baldakin och kyrkans läktare. 1622 gjorde Kremberg ett korskrank i Gårdstånga för att skilja det nyuppförda gravkoret från resten av kyrkan. Skulpturerna bekostades till stor del av Anna Brahe, som bland annat ägde Viderups gods. De många inventarierna kan ha uppkommit till minne av hennes man Steen Maltesen Sehested, men det kan också vara ett tecken på hennes religiösa övertygelse, ett uttryck för hennes tro. Orgel 1889 byggde Rasmus Nilsson, Malmö en orgel med 6 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1956 av Wilhelm Hemmersam, Köpenhamn och är en mekanisk orgel. Den omdisponerades 1965 av Anders Persson och renoverades 1980 av Gunnar Carlsson, Borlänge. Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Se även Gårdstångastenen 2 och Gårdstångastenen 3 (runstenar funna i kyrkomuren). Externa länkar Svenska kyrkan Eslöv Kulturmiljöbild Information från kommunen Wikimedia Commons har media som rör Gårdstånga kyrka.
Gårdveda kapell

Gårdveda kapell är ett kapell i Målilla med Gårdveda församling i Linköpings stift. Kapellet uppfördes 1960 efter ritning av arkitekt Arre Essén, Västervik, beläget på Gårdveda kyrkogård. Kyrkogården ligger invid Gårdveda gård på vägen mellan Gårdveda och Lilla Sinnerstad i Hultsfreds kommun. Bakgrund Gårdveda socken omtalas för första gången i skriftliga källor 1337. Tidigare fanns här en 14 meter lång träkyrka. Vid en biskopsvisitation 1768 blev både Målilla liksom Gårdveda träkyrkor blev utdömda på grund av sitt "bofälliga stånd". Då dessa båda kyrkor bara låg 1/4 mil från varandra bestämde man inom församlingarna att bygga en gemensam kyrka i Målilla. Målilla socken slogs ihop med Gårdveda socken år 1800. Gårdvedaborna ångrade sig dock och underlät sig att bidra med byggsten. Efter åtskilliga sockenstämmor så dröjde det till 28 oktober 1800 innan kungen beviljade den begärda sammanslagningen. Först ville man att den nya gemensamma kyrkan skulle rymma åtminstone 2000 personer, men måtten blev så ansenliga att man befarade att den lösa jordmånen inte skulle bära dess tyngd. Flera olika förslag togs fram bl.a. en rundkyrka och en åttakantig innan man kom fram till den kyrkan som finns idag. Då skulle den rymma 1752 personer. 1820-22 uppfördes den nya kyrkan i Målilla varvid man 1822 sålde Gårdveda kyrka på auktion. Den ena av klockstapelns kyrkklockor såldes till Persnäs på Öland där den ännu ska finnas. Kvar finns grundmuren av den gamla kyrkan och söder om den är ett minneskors rest. Gårdveda kyrkogård är ännu i bruk. Källor Noter
Gåsborns kyrka

Gåsborns kyrka ligger i Gåsborn i Filipstads församling och Filipstads kommun. Kyrkobyggnaden Den nuvarande kyrkan föregicks av två träkyrkor. Den äldsta, som var av timmer, stod färdig 1652. Den brann 1927 och ersattes av en ny träkyrka, vilken också den eldhärjades efter ett blixtnedslag 1945. Nuvarande kyrka uppfördes 1946 till 1947 efter ritningar av arkitekten Einar Lundberg. Kyrkan är av tegel och färgad med ockrafärgad slamputs. Tornet i väster är försett med en huv och hög spira. Taken är belagda med skiffer. Invändigt har långhuset ett spetsbågigt valv av träpanel och över det smalare koret finns ett slätputsat valv. Inventarier Predikstolen från 1947 finns i korets norra del. Dopfunten av sandsten är från 1947. Altartavlan utgörs av en muralmålning utförd av Simon Sörman. Referenser Kyrkor i Karlstads stift Del I, Utgiven av Värmlands Museum och Karlstads stift, 2008, ISBN 91-85224-71-5 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Länsstyrelsens informationstavla på platsen Externa länkar Filipstads församling Wikimedia Commons har media som rör Gåsborns kyrka.
Gåxsjö kyrka

Gåxsjö kyrka ligger på en udde vid Gåxsjöns östra strand i Gåxsjö, Strömsunds kommun. Den är församlingskyrka i Gåxsjö församling, Härnösands stift. Kyrkobyggnaden Träkyrkan uppfördes åren 1884–1886 av byggmästare Jonas Pettersson, Östersund efter ritningar av arkitekt Fredrik Ekberg och invigdes i augusti 1886. Det är den första på platsen i församlingen som 1893 bildades genom en utbrytning ur Hammerdals församling. Denna korskyrka består av långhus med ett femsidigt kor i öster och ett stort kyrktorn i väster. Korsarmar sträcker sig ut från kyrkans norra och södra sidor. Kyrkan är en restimmerkonstruktion av bilat timmer. Fasaden är klädd med ljusgul stående, fasspontad panel. Knutar och fönsteromfattningar är vitmålade, medan fönsterbågarna har samma nyans som fasaden. Taken var från början spånbelagda, men fick 1961 grå korrugerad plåt. Interiören har färgsättning i vitt, grått och guld. Läktarna på tre sidor bärs upp av marmorerade pelare. Korets övre del har smala spetsbågiga fönster med grönrutigt glas. Flera förslag till ombyggnader och även om rivning har lagts fram genom åren. Men till sist valde man 1961 att genomgripande rusta upp byggnaden, som fick nya fönster, nytt golv och ny takbeläggning. Kyrkan målades om in- och utvändigt och en läktarunderbyggnad tillkom. Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 619. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Åman, Anders; Järnfeldt-Carlsson, Marta (1999). Träkyrkor i Sverige / foto: Sune Jonsson. Stockholm: Natur och kultur/LT. sid. 56-60. Libris 7230875. ISBN 978-91-27-35248-3 Vidare läsning Byberg, A. W (1974). Till Gåxsjö kyrkas 75-årsdag den 16 augusti 1961. Libris 12711486 Egervärn, Erik A (1986). Gåxsjö kyrka. Jämtlands kyrkor, 99-0159213-5 ; 33. Östersund: Jämtlands läns museum. Libris 7748684. ISBN 91-85390-89-5. Arkiverad från originalet den 11 mars 2005. https://web.archive.org/web/20050311141647/http://www.gaxsjo.nu/kyrkan.htm. Läst 16 augusti 2013 Arkiverad 11 mars 2005 hämtat från the Wayback Machine. Malmström, Krister (1990). Centralkyrkor inom Svenska kyrkan 1820-1920 : med en byggnadsantikvarisk inventering. Stockholm: Kungl. Vitterhets-, historie- och antikvitetsakad. Libris 7640507. ISBN 91-7402-205-9 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gåxsjö kyrka. Gamla bilder i Jamtlis bildarkiv
Gö naturreservat

Gö är ett naturrervat på en halvö med samma namn belägen söder om Ronneby i Ronneby kommun i Blekinge län. På västra delen av halvön ligger naturreservatet som utgör Blekinges största sammanhängande ekskogsområde. Här växer även varierande inslag av andra ädellövarter, främst ask, lind, lönn, bok, och alm. Inom området förekommer ett betydande antal rödlistade arter, främst vedinsekter. En mängd fornlämningar visar på människans långa närvaro i området. Reservatet bildades 2009 och omfattar 1 940 hektar varav 500 hektar vatten. Referenser Länsstyrelsen, naturreservat Gö Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gö naturreservat.﻿
Gödelövs kyrka

Gödelövs kyrka är en kyrkobyggnad i Gödelöv. Den tillhör Genarps församling i Lunds stift. Kyrkan är församlingskyrka med kyrkogård som inhägnas av häckar. Kyrkobyggnaden Troligen härstammar kyrkan från 1200-talet. Tornet tillkom på 1300-talet. 1767 var kyrkan nära att rivas, men på grund av motstånd från sockenborna kunde kyrkan räddas. År 1905 gjordes den senaste stora reparationen av kyrkan. Altarskåpet, dopfunten och bänkarna härstammar från denna renovering. Inventarier Predikstolen är från 1580. Altaruppsatsen är från 1500-talet och visar scener ur korsfästelsen. Dopfunten är från medeltiden och fanns tidigare i Östra Tunhems medeltidskyrka i Västergötland. Ljuskronorna i taket är av mässing och tillverkades i slutet av 1800-talet. Orgel 1871 byggde Sven Fogelberg, Lund en orgel med 6 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1948 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en pneumatisk orgel. Bilder Referenser Tryckta källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 372. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Genarps församling Åsbo Släkt- och Folklivsforskare Wikimedia Commons har media som rör Gödelövs kyrka.
Gödestads kyrka

Gödestads kyrka är en kyrkobyggnad belägen i Gödestad i Varbergs kommun. Kyrkan tillhör sedan 2002 Himledalens församling (tidigare Gödestads församling) i Göteborgs stift. Historia Gödestads medeltida kyrka låg någon kilometer söder om den nya kyrkan. Den bestod av ett långhus utan särskilt kor eller absid. Kyrkan anses ha uppförts på 1200-talet och hade en klockstapel väster om kyrkan.. Kyrkobyggnaden Byggnaden uppfördes 1895–1897 efter ritningar av Adrian C. Peterson. Den välbevarade kyrkan är ett gott exempel på nygotisk arkitektur och utgör ett landmärke i Himledalen. Byggnadsmaterialet är granit putsad med kalkbruk. Kyrkan har ett 45 meter högt västtorn och utskjutande korsarmar vid koret. I den norra korsarmen finns sakristian och den södra utgör förråd. Kring de stora rundbågiga fönstren finns gult tegel. Kyrkan har sadeltak klätt med alunskiffer. Tornet har rött plåttak. Korpartiet är lägre än långhuset och femsidigt avslutat. Huvudentrén är genom västtornet. Porten är en pardörr med brun stående pärlspåntpanel och utsmyckade smidda gångjärn. Över porten finns en romersk siffra, II (två) krönt av en kunglig krona – Oscar II:s monogram – och årtalet 1897. År 1952 genomfördes en renovering av kyrkan, då innertaket täcktes med spånskivor och ursprungliga väggdekorer målades över. Den renoverades exteriört i slutet av 1900-talet och början av 2000-talet. Vid renoveringen 2006 återställdes de ursprungliga dekormålningarna. Inventarier Altaret har ett träkors, som härstammar från 1879 års orgelfasad, och två sjuarmade ljusstakar. Predikstolen och dopfunten är utförda i slutet av 1800-talet och av trä. Dopskålen i koppar kommer från den gamla kyrkan. Klockor I tornet hänger två klockor, vilka båda är tillverkade 1897 av Bergholtz klockgjuteri. Storklockan har en diameter på 108 cm och vikten 830 kg. Lillklockan är 94 cm i diameter och väger 540 kg. Orglar År 1879 tillverkades den första orgeln med 6 stämmor och en manual av E. A. Setterquist & Son, Örebro, för den gamla kyrkan och flyttades därefter till den nya. Den blev besiktigad och godkänd med lovord fredagen 22 augusti 1879 av musikdirektör J. Elof Ferdinand Colliander (1820-1895) i Getinge. År 1926 tillkom en helt ny orgel från Liareds orgelbyggeri. Den omdisponerad 1953 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB då den fick nuvarande registrering. Instrumentet har pneumatiskt registratursystem och fjorton stämmor fördelade på två manualer och pedal. Referenser Rohr, Ingvar (1980). Kyrkorna i Varbergs kommun : presentation i bild med beskrivande text. [Lindome]: [Förf.]. sid. 24-25. Libris 7790731. ISBN 91-970213-0-X Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 541. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 ”VARBERG GÖDESTAD 1:11 - husnr 1”. Bebyggelseregistret. Riksantikvarieämbetet. http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000439649. Läst 28 april 2010. ”VARBERG GÖDESTAD 1:11 - husnr 1”. Bebyggelseregistret. Riksantikvarieämbetet. http://kulturarvsdata.se/raa/bbr/html/21400000439649. Läst 28 april 2010. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gödestads kyrka.
Gödåkers gravfält

Gödåkers gravfält i Gödåker i Tensta socken i Uppsala kommun är ett gravfält från romersk järnålder, omkring 100–400 efter Kristus. Det är beläget 26 km norr om Uppsala och en kilometer norr om Tensta kyrka. Beskrivning Det består av 26 fornlämningar, vilka utgöres av tre gravhögar, 14 runda stensättningar och nio resta stenar. Den största högen är 14 meter i diameter och 1,8 meter hög. Därtill finns en offerkälla med timrade sidor och kanter i gravfältets sydvästra hörn, vilken visade sig ha rester av flätverk och ben efter hund, nötkreatur och människa vid en upprensning i början av 1900-talet. Gravfältet ligger i flack terräng och är skadat genom odling. Arkeologi och skötsel Området har undersökts och grävts ut av arkeologer varvid man funnit guldfingerringar, en romersk importerad vinskopa och ett större så kallat Hemmoorskärl av brons. Utgrävningarna skedde framförallt år 1915 och 1924. Mellan dessa år köpte fil dr Herbert Rettig 70 ar mark av fornlämningsområdet och skänkte det till Tensta församling. I Tensta hembygdsförenings stadgar stipuleras att "Föreningen utövar tillsyn över den av Tensta församling tillhörande lägenheten Gödåkers gravfält". Etymologi Namnet Gödåker hade år 1492 formen ”Gydakrum” vars ursprungliga form lär ha varit ”Gudhiuaker” som bokstavligen betyder ”Gudinnans åker”. Biotop Området har en sällsynt ängsvegetation. Gravfältet är tilltalande öppet med enstaka druvfläder, enar, hägg, rönn och tall. Ängsvegetationen utgörs av örtrik torräng, örtrik friskäng och knylhavreäng. Av hävdgynnade arter växer bland annat darrgräs, flockfibbla, gullviva och prästkrage rikligt, medan backklöver, sandviol, korskovall, rödkämpar, vildlin och älväxing förekommer något sparsammare. 1986 sågs även den hotade arten toppjungfrulin. Bitvis är vegetationen högvuxen med mycket knylhavre, skogsklöver, ängskavle och ängsfräken. Ängen sköts genom årlig slåtter, och höet fraktas bort. Ungefär halva arealen är gödselpåverkad. Källor Med arkeologen Sverige runt, Bokförlaget Forum, 1987, ISBN 91-37-09153-0 Noter Vidare läsning Andersson, Kent (2016). Gödåker: ett romartida centrum i Uppland. Stockholm: Statens historiska museum. ISBN 9789197802437 Externa länkar Tensta 50:1, Riksantikvarieämbetet
Göingeåsen

Göingeåsen är en horst med stora bokskogar, söder om Hässleholm och öster om Tormestorp och Finjasjön. Här finns många fornlämningar i form av gravrösen, domarringar och stensättningar. I Spragleröd finns en äldre bokskog där gamla träd och död ved lämnats kvar. Naturreservat Göingeåsen är ett naturreservat och Natura 2000-område. Målsättningen är att resten av reservatet på sikt ska få samma höga naturvärden som skogen i Spraglerödsbranten – en lövskog med gläntor, träd i olika åldrar och rikligt med död ved. Granplanteringarna ska efterhand ersättas av lövskog. Från utsiktspunkten Spraglerödshall har man utsikt över Finjasjön och Hovdalafälten. Skåneleden och den 22 km långa Hovdalaleden "Höjdarnas höjdarled" går igenom området. Referenser Länsstyrelsen i Skåne län - Göingeåsaen.
Gömsta ängs naturreservat

Gömsta äng är ett naturreservat i kommundelen Loviseberg i Huddinge kommun. Reservatet är beläget vid Albysjön mellan Masmo och Flottsbro. Parkering och entré är vid Masmovägen, i höjd med Masmo villa. Reservatet bildades 1966 och är Huddinges äldsta och minsta naturreservat. Det har en landarea på fem hektar. Här finns öppen ängsmark, en alstrandskog, bergbranter och en lund med rik flora. Ändamålet med reservatet är att bevara och vårda den rika floran, bland annat i lunden. Genom reservatet går en del av den 80 kilometer långa Huddingeleden. Beskrivning Naturreservatet har sitt namn efter en liten äng som ligger i sluttningen mellan två bergsbranter ner mot Albysjön. Platsens tidigare historia med torparliv och betande djur har hållit landskapet öppet. Under 1800-talet brukades ängen av ett dagsverkstorp som lydde under Alby gård, belägen på andra sida av Albysjön. Efter torpet finns idag bara fundamentrester kvar. Området har röjts i omgångar mellan perioder av igenväxning och sedan ett par år tillbaka är ängen föremål för skötsel med traditionella jordbruksmetoder som slåtter med lie och fårbete. Meningen är att en rik blomsteräng skall återuppstå. På våren växer riklig med gullvivor på platsen. Innan dess lyser hela backen blå av blåsippor. Senare visar sig blåklockor och violer samt sandviolen som har här sin enda kända växtlokal i Huddinge. 1933 hittade man här den fridlysta murgrönan, en kvarleva från bronsåldern då klimatet var varmare. Försök har gjorts under senare år att finna den omtalade murgrönan från 1933 i rasbranten, utan att hittills ha lyckats. Den omgivande skogen karakteriseras av rasbranter och klippstup som domineras av ädellövträd samt en fuktig strandskog med bland annat klibbal, alm, hägg och grönpil. I området ingår även en lundartad skog med rik flora. Från klippans topp har man en vid utsikt över Albysjön mot Alby. År 1930 påträffades skelettrester, enligt gammal litteratur begravdes här 14 människor som dött i kolera. På 1960-talet fanns här en slalombacke kallad "Ullerstupet" med släplift och skidstuga med kaffeservering; på sätt och vis var det Flottsbrobackens föregångare som ligger i närheten. Av alla dessa anordningar syns ingenting längre idag. På den tiden låg Gömsta äng fortfarande inom Botkyrka kommun men marken ägdes av Huddinge kommun. Först 1998 skedde en gränsreglering som gjorde Albysjöns östra strand till en del av Huddinge kommun. Bilder Källor Huddinge kommun om Gömsta äng. Broschyr med karta Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gömsta ängs naturreservat.