NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Granliden (naturreservat, Örnsköldsviks kommun)

Granlidens naturreservat ligger i Örnsköldsviks kommun, Björna socken. Det ligger 20 km nordväst om Hemling och omfattar cirka 90 hektar. Allmänt Granliden är ett naturskogsartat granskogsområde med en hel del arter som är knutna till död ved. Syftet med reservatet är att bevara biologisk mångfald och en värdefull naturmiljö, närmare bestämt en urskogsliknande naturskog, som har mycket döda stående och liggande träd. Naturreservatet är av Regeringen antaget som Natura 2000-område enligt habitatdirektivet. De naturtyper som bidragit till att göra Granliden till Natura 2000-område är skogbevuxen myr, västlig taiga och som det heter i beslutet ”öppna svagt välvda mossar, fattiga och intermediära kärr och gungflyn”. Namngivning Lid är ett gammalt ord som betyder backe eller bergssluttning. Namnet Granliden är med andra ord en beskrivning av området och berget: "en granbevuxen bergssluttning". Brandpåverkad nordsluttning Reservatet ligger mellan 260 och 400 meter över havet på Granlidens nordsluttning och domineras av barrblandskog. Flera fuktdråg, där vatten rinner stora delar av året, finns utmed sluttningen. I norr rinner Svartsjöbäcken. Mellan bäcken och den urskogsartade skogen finns ett smalt myrstråk. Skogen domineras av naturskogsartad grandominerad blandskog med bitvis stort inslag av tall, björk och asp. Spritt i hela området finns sälgar i olika dimensioner och tallöverståndare som uppskattningsvis är över 250 år gamla. Sluttningen är brandpräglad efter en skogsbrand någon gång under 1800-talet. De fuktigare partierna har troligen undgått brand. Spår efter branden syns tydligt i form av brandljud i de gamla tallarna och det finns även spridda gamla brandstubbar. Naturskogens arter Som i många gammelskogar finns det gott om naturskogsknutna arter i Granliden. På äldre granar växer ibland gammelgransskål (Pseudographis pinicola). På gamla sälgar finns lunglav, ofta tillsammans med stuplav. Två andra arter på sälg är doftticka och skrovellav. En raritet i Granliden är liten aspgelélav som växer på asp. En annan art som är knuten till asp är den relativt ovanliga stora asptickan. I skogen finns gott om granlågor (låga = liggande dött träd) i olika grovlekar och nedbrytningsstadier. Dessa är huvudsakligen rötade av klibbticka men även ovanligare arter växer på dem. Rynkskinn, doftskinn, rosenticka, lappticka, violmussling och gränsticka är sådana exempel. Här finns också den sällsynta och hotade skogsfrun (Epipogium aphyllum). Den rika tillgången på död ved av olika trädarter, grovlekar och grader av nedbrytning, ger goda förutsättningar för en rik skalbaggsfauna. I reservatet finns den mycket sällsynta skalbaggen större barkplattbagge. Bilder Referenser Noter Källor Birkö, Thomas; Forsgren, Fredrik (2000). Örnsköldsviks naturguide. Örnsköldsviks kommun. Libris 3236122. ISBN 91-972328-6-6
Granlo

Granlo är en stadsdel cirka 2 km väster om Sundsvalls centrum och har cirka 5 000 invånare. Östra delen domineras av villaområden medan västra Granlo består av stora bostadsrättsområden. Människor har bott i området åtminstone i 1 500 år. Fram till 1940-talet, då de första villaområdena byggdes, var Granlo ett bondesamhälle, indelat i byarna Högom och Granlo. På 1940-talet byggdes även Högoms skola (utbyggd på 1960-talet). 1957 fick Granlo en stadsplan och efter detta började stadsdelen att byggas ut i snabbare takt. De stora bostadsrättsområdena vid Västra vägen och Vikingavägen, samt centrumet, byggdes ut i slutet av 1960-talet. Dessa bostäder byggdes som en del av miljonprogrammet. Under 1950- och 1960-talen tillkom även många villaområden men sedan 1970-talet har inte mycket byggts. Istället byggdes Granloholm på vad som tidigare varit närliggande skogsmark. Här finns de kända gravkullarna i Högom (Högomsmannen) samt Granlo kyrka som invigdes 1982 och som tillhör Selångers församling. Service som finns är livsmedelsaffär, bensinstation, hälsocentral, apotek, pizzeria och frisör. 2018 invigde Sundsvalls bangolfklubb sin nya äventyrsbana (Minigolf Open Standard, MOS-bana) i centrum, där tidigare utomhusbadet Granloselet låg 1969–1992. Vid Högoms skola (grundskola till och med årskurs 6) finns också en mindre idrottshall samt en fritidsgård. I Granlo finns tre förskolor. I början av september varje år anordnas en dag med bland annat tävling i drakflygning, ett samverkansprojekt mellan fritidsgården, Svenska kyrkan och Scouterna. Granlo BK var en framgångsrik idrottsförening som bland annat spelade i högsta serien i innebandy för herrar 2013–2016 men gick i konkurs 2018. Under 1970- och 1980-talet fanns i centrum även ytterligare en livsmedelsaffär, postkontor, blomsterhandel, klädbutik, kembar och kiosk. Se även Selångers socken Granlo kyrka Högoms gravfält Högomstenen Högom Granlohög Bergsåker Granloholm Källor
Granloholms kyrka

Granloholms kyrka är en kyrkobyggnad i Granloholms centrum, Sundsvall som hör till Selångers församling i Svenska kyrkan Kyrkobyggnaden Uppdraget att skapa Granloholms centrum hade Sundsvalls kommun gett till firman AoT. Svenska kyrkan utsåg samma firma att skapa kyrkan i samklang med omgivningen. Den nya kyrkan ritades av AoT:s arkitekt Karin von Zeipel och medarbetare. För kyrkans inre svarade Inredningsgruppen i Sundsvall med inredningsarkitekt Bertil Harström i spetsen. Kyrkan invigdes den 10 oktober 1993. Inventarier På kyrktorget finns en ljusbärare som är utformad av Karin von Zeipel och Bertil Harström. Ljusbäraren består av en skiva som bärs upp av ett träfundament. Ovanför ljusbäraren finns en triptyk utförd av konstnären Mats de Vahl. Orgeln byggdes 1994 av Johannes Menzel Orgelbyggeri AB. Källor Externa länkar Selångers församling Wikimedia Commons har media som rör Granloholms kyrka.
Granö kyrka

Granö kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Vindelns församling i Luleå stift. Kyrkobyggnaden I september 1942 bildades Granöbygdens kapellstiftelse som skulle utföra ett kyrkobygge. Gudstjänster firades då på Granögården som tidigare var en skola. En tomt för kyrkan köptes in och hösten 1952 beviljades bygglov. Kyrkan uppfördes av byggmästare Sixten Johansson efter ritningar av arkitekt Martin Westerberg. 14 mars 1954 invigdes kyrkan av biskop Bengt Jonzon. Granö kyrka består av ett rektangulärt långhus med nordvästlig sydostlig orientering. I nordväst finns kyrktornet och i sydost finns ett smalare kor. Vid sydvästra sidan finns en tillbyggnad med församlingslokaler. Kyrkorummet har parkettgolv och en fast bänkinredning. Koret ligger fyra trappsteg högre än övriga kyrkorummet. Väggarna är vitputsade och innertaket av trä är treklöverformat. Inventarier Ena kyrkklockan är skänkt av Nils Holmgren på Granö. Andra klockan är skänkt av Mo och Domsjö. Altartavlan är målad av Edgar Wallin. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 641, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Vindelns församling Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Grava kyrka

Grava kyrka är församlingskyrka som tillhör Grava församling i Karlstads stift. Den ligger en liten bit från Klarälvens västra strand strax norr om Skåre norr om Karlstad i Värmland. Grava kyrka är den enda kyrkan inom Svenska kyrkan i församlingen, en kyrka som hör till Svenska Missionskyrkan finns dock i tätorten Skåres centrum. Historia Grava hade under tidig medeltid troligen en mindre träkyrka, belägen strax norr om den nuvarande. En liten rektangulär kyrka av sten som ingår i den nuvarande finns dokumenterad på den nuvarande kyrkans plats redan 1635. Denna stenkyrka kan dock härstamma från början av 1600-talet. Dokumentationen från 1635 (som dock saknas från tidigare år) är dock den första skriftliga noteringen om kyrkan i sockenstämmoprotokoll och andra handlingar. Dessa handlingar gäller en ombyggnad av kyrkan år 1635. År 1645 byggdes ett torn till och kyrkan förlängdes, 1661 restes en tornspira och 1684 tillbyggdes en korsarm i söder. Kyrkan var efter denna tillbyggnad trearmad. 1773 beslöt man att bygga den norra korsarmen, varvid kyrkan fick sin slutliga planform som korskyrka. Ritningarna till denna tillbyggnad upprättades troligen av Christian Haller, känd som byggmästare av den närbelägna domkyrkan i Karlstad. År 1862 förändrades tornet och fick sitt nuvarande utseende. Efter detta år har kyrkans yttre inte förändrats. Kyrkan är försedd med tre läktare, i respektive södra och norra korsarmarna tillsammans med orgelläktaren i väster. Tidigare fanns också en herrskapsläktare ovanför och bakom altaret. Kyrkan har renoverats i olika omgångar, senast åren 1998 - 2000. Kyrkan är uppskattad som dop- och vigselkyrka, även av människor utanför församlingen. Det finns både gamla och nya inventarier i kyrkan. Källor Tidernas kyrka, Riksantikvarieämbetet och Svenska kyrkan, utgiven 1997. Grava kyrka, Svenska kyrkan Wikimedia Commons har media som rör Grava kyrka.
Gräberfeld von Västra Porten-Smällen

Das Gräberfeld von Västra Porten-Smällen (auch Gräberfeld von Västra Porten-Stora smällen genannt) ist ein Gräberfeld aus der Eisenzeit (500 v. Chr. bis 650 n. Chr.) an den östlichen und südlichen Hängen der Moränenhöhe von Hällen im Ytterbytal in der Gemeinde Kungälv nördlich von Hisingen und Göteborg in Bohuslän in Schweden. Das Gräberfeld ist eines der größten in Bohuslän und besteht aus etwa 160 Monumenten. Am häufigsten sind runde und ovale Steinsetzungen mit sechs bis acht Metern Durchmesser, Bautasteine und 15 meist kleine Grabhügel. Als Reste erhalten sind vier bis zu 13,0 m lange Schiffssetzungen, ein Domarring und ein Treudd. Im 19. Jahrhundert wurden einige Gräber zerstört. Mindestens zwei Steinsetzungen wurden in den 1970er Jahren entfernt. Außerdem scheint es umgefallene, ggf. überwachsene Bautasteine zu geben. Hinzu gekommen sind Neufunde durch die Inventarisierung im Kungahäll-Projekt, die die Zahl der Monumente erweiterten. Sieben Gräber wurden ausgegraben, die meisten vor der Göteborg-Ausstellung im Jahre 1923, als Georg Sarauw (1862–1928) sechs Gräber auf dem Gräberfeld erkundete. Johan Alin (1878–1944) untersuchte das Feld im Jahre 1925. Die gefundenen Grabbeigaben weisen auf einen höheren Status der Bestatteten. Pferdebeine wurden in drei Gräbern gefunden. In einer Urne mit den verbrannten Knochen eines Mannes und einer Frau sowie Schweineknochen wurde ein Knochenkamm gefunden. Im sogenannten Bärsärkens grav wurden zehn Bärenkrallen gefunden. Unmittelbar neben dem Gräberfeld befinden sich in der Nähe mehrere Einzelgräber, eisenzeitliche Siedlungen und mehrere kleinere Gräberfelder. Eines der größeren befindet sich in Vena etwa zwei Kilometer westlich von Västra Porten – Stora Smällen. Die im Gräberfeld Begrabenen haben wahrscheinlich in der Nähe gewohnt. Die Höfe und Felder lagen oft am Rand der Täler. Wahrscheinlich gab es mehrere Höfe in der Nähe von Västra Porten – Stora Smällen. Im Zusammenhang mit archäologischen Untersuchungen südlich des Gräberfelds wurden unter anderem mehrere Häuser aus der Eisenzeit gefunden. Das größte Haus ist eine Halle von 40,0 × 9,0 Metern aus der Wikingerzeit (800–1050 n. Chr.). Literatur Jan Ottander: Blomsholm. 2000 år av händelser. Länsstyrelsen i Västra Götalands län, Göteborg 1999, (Länsstyrelsen Västra Götaland 20, ISSN 1403-168X). Weblinks Gräberfeld von Västra Porten-Smällen – Eintrag in der Datenbank „Fornsök“ des Riksantikvarieämbetet (schwedisch) Beschreibung (schwedisch) und Bild
Grebbestads kyrka

Grebbestads kyrka är en kyrkobyggnad i Tanums församling i Göteborgs stift. Kyrkan ligger vid norra infarten till samhället Grebbestad i Tanums kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan i nygotisk stil uppfördes i granit och invigdes 1892. Arkitekt var Adrian Crispin Peterson, som även har ritat Fjällbacka kyrka. Byggnaden består av ett rektangulärt långhus med nord-sydlig orientering. I söder finns en smalare, femsidig absid och i norr finns ett smalare torn med spetsgavlar och spira. Vapenhuset är inhyst i tornets bottenvåning. Kyrkan restaurerades 1986. Inventarier Altaruppsatsen är från 1892 och målningen är en kpoia av Carl Johan Dyfvermans Krisus på korset. Joel Mila har 1965 utfört glasmosaiken i koret och även målningen där med motivet Jesus välsignar barnen. Dopfunten är tillverkad 1919 i ljusgrå granit. Funten är sjusidig med skulpterat skaft och består av två stycken. Ovanför hänger ett votivskepp. Predikstolens träskulpturer av apostlarna tillkom 1928. I tornet hänger två klockor som är gjutna 1891. Klockorna har inskriptioner. Orgel En ny orgel tillverkad av Hammarbergs Orgelbyggeri AB med 30 stämmor invigdes 1988. Bilder Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 509. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tanums kulturminnesvårdsprogram om Tanums kyrkor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Grebbestads kyrka.
Grebo kyrka

Grebo kyrka ligger i Grebo socken i Åtvidabergs kommun och tillhör Åtvids församling i Linköpings stift och . Kyrkan ligger cirka 10 kilometer nordväst om Åtvidaberg. Intill Grebo kyrka har hittats en av Östergötlands rikaste gravar från yngre romerska järnåldern. Den innehöll bl.a. en stor vapenuppsättning, en guldfingerring och två romerska bronskärl. Graven dateras till tidiga 200-talet (fas C1b). Fynden finns i Statens Historiska Museum under inventarienummer 7788. Kyrkobyggnaden Nuvarande kyrka uppfördes åren 1772 - 1773 och ersatte en medeltida kyrka, som kvarstår som ruin invid den nya. Kyrkan består av ett långhus med rakt avslutat kor i öster och kyrktorn i väster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Kyrkorummet är enskeppigt och täcks av ett trätunnvalv. Inventarier Dopfunten är tillverkad 1686 och fanns i den gamla kyrkan. Altaruppsatsen är tillverkad 1773 och har en målning utförd av Johan Stålbom. Predikstolen är tillverkad åren 1779-1783 av en målare Wickman. Ett triumfkrucifix är från medeltiden. Orgel 1727 bygger Carl Björling (orgelbyggare), en orgel med 6 stämmor. Orgeln är byggd 1785 - 1786 av orgelbyggare Pehr Schiörlin, Linköping. Den hade 11 stämmor och en manual. 1867 fick orgeln självständig pedal av Sven Nordström. Den är idag magasinerad. Ett nytt orgelverk tillkom 1926 byggt av Olof Hammarberg i Göteborg. Orgeln är pneumatisk och har automatisk pedalväxling. Fasaden är från 1785 års orgel. Bildgalleri Källor Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Vidare läsning Nisbeth, Åke (1963). Kyrkor i Östergötland : Bankekinds härad : mellersta delen : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor ; 99. Östergötland ; 1:3. Stockholm: Generalstabens litografiska anst. sid. 193-258. Libris 19512837. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6944 Externa länkar Grebo kyrka, Östergötlands länsmuseum Wikimedia Commons har media som rör Grebo kyrka.
Gréens villa

Gréens villa (även kallad Gröna villan) är en grön villa som ligger på Stockholms universitets campusområde. Historik Villa uppfördes på 1880-talet efter ritningar av arkitekten Adolf W. Edelsvärd. Den är uppkallad efter rektor John Gréen, som var bosatt där. Villan hade fram till 1960-talet en stor trädgård. Villan ägs och hyrs ut av det statligt ägda företaget Akademiska Hus. Sedan mars 2005 är villan föreningslokal åt Naturvetenskapliga Föreningen och sammanträdeslokal åt Naturvetenskapliga fakulteten. Före 2005 huserade Arkeologiska forskningslaboratoriet i Gréens villa. Övrigt Gréens villa figurerar i tv-serien FCZ, i avsnitt 2, säsong 2. Referenser
Greta Garbos torg

Greta Garbos torg är ett torg i stadsdelen Södermalm i Stockholms innerstad. Torget ligger i korsningen av Katarina Bangata och Södermannagatan och kom till efter ett beslut i Stockholms kommunfullmäktige 1992 för att hedra Greta Garbo som gick i intilliggande Katarina södra skola. Det cirkelformade torget är belagt med gatsten och i cirkelns utkant finns planteringar av avenbok. Det finns även hästkastanjer. Konstverk på torget Greta Garbo av Thomas Qvarsebo. Lilla elefanten drömmer av Torsten Renqvist.
Grevegårdens kyrka

Grevegårdens kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Tynnereds församling i Göteborgs stift. Den ligger i stadsdelen Tynnered i Göteborgs kommun. Föregångare En tidigare kyrka flyttades 1975 till Grevegården från Tynnereds kyrkplats. Det var en vandringskyrka, tillverkad av Oresjö Sektionshus AB efter ritningar av Torsten Hansson och Per Persson. Kyrkobyggnaden Nuvarande kyrka uppfördes 1992 efter ritningar av arkitekt Rolf Bergh och invigdes 30 augusti samma år av biskop Lars Eckerdal. Byggnaden har en stomme av betong och innehåller kyrkorum, församlingssal, samlingsrum, kontor samt förskola. Den ligger på en kuperad skogstomt i suterräng och har två våningar. Kyrksalen är klädd med träpanel i olika träslag. Klockstapeln är av trä och har ett synligt klockspel. Inventarier Altarprydnaden är sju kopior av ryska ikoner från 1500-talet. Bakom altaret finns ett korsfönster utformat av Britta Reich-Eriksson. Orgeln är tillverkad av Tostareds kyrkorgelfabrik och har två manualer. Exteriörbilder Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 478. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Zelm van Eldik, Jop van (2016). Andliga rum : religiösa byggnader i Göteborg. Karlstad: Votum. sid. 96-97. Libris 19131152. ISBN 9789187283871 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Grevegårdens kyrka.
Grevie åsars naturreservat

Grevie åsar är ett naturreservat i Grevie socken i Båstads kommun i Skåne. Området är skyddat sedan 1962 och omfattar 106 hektar. Landskapet där är mycket omväxlande med inslag av enefälader, hagmark, åkermark och några mindre skogspartier. Floran är sevärd. Där finns lämningar från inlandsisen, förhistoriska lämningar och historiska lämningar. Bilder Referenser Grevie åsar, Länsstyrelsen i Skåne län
Grevie kyrka

Grevie kyrka är en kyrkobyggnad som ligger i Grevie kyrkby cirka två kilometer söder om samhället Grevie på Bjärehalvön. Den tillhör Förslöv-Grevie församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Även om kyrkan ser ut att vara uppförd på 1800-talet, så härstammar dess äldsta delar från 1100-talet. Ursprungskyrkan är till stor del bevarad. 1804 tillbyggdes en stor korsarm av gråsten vid norra sidan. 1839 påbörjades en genomgripande ombyggnad då de medeltida takvalven ersattes med trätak och fönstren förstorades. Två vapenhus vid långhusets södra sida revs. 1845 revs det gamla kyrktornet och ersattes av ett nytt. I tornets bottenvåning inreddes ett nytt vapenhus. 1855–1857 förlängdes långhuset åt öster efter ritningar av Johan Fredrik Åbom. 1936 ombyggdes tornets lanternin efter ritningar av Nils A. Blanck. Den gamla öppna lanterninen var rötskadad och togs bort. En ny lanternin uppfördes som var täckt och klädd med kopparplåt. 1937 målades en altarfresk av Pär Siegård. Dess motiv är Jesu Bergspredikan (Matteus 5 - 7). Jesus är omgiven av sina lärjungar. Bakomliggande landskap är inspirerat av utsikten mot Skälderviken med Kullaberg i bakgrunden. 1964–1968 genomfördes en stor restaurering då man tog fram konturerna av ett medeltida valv vid vapenhusets ingång. Då flyttades altaret till sin ursprungliga plats i koret från att tidigare ha varit placerat vid södra långväggen. Kyrkan fick en ny huvudingång och valvbågen förändrades så att man från norra utbyggnaden fick bättre insyn i huvudkyrkan. 1983 byttes takbeläggningen ut från skiffer till koppar. Inventarier Dopfuntens fot är medeltida. Tillhörande dopfat i mässing är ett tyskt arbete från 1540. I vapenhuset finns en vigvattensskål av medeltida ursprung. I koret finns en ljuskrona av malm. Den skänktes till kyrkan 1620 av professor Christian Logomontanus i Köpenhamn. I tornet hänger två klockor. Lillklockan göts 1623 och storklockan 1936. Altarkrucifixet skänktes till kyrkan 1934 och har en Kristusbild snidad i Oberammergau. Orgel 1861 byggde Jöns Lundahl, Malmö en orgel med 8 stämmor. Fasaden från denna orgeln finns idag bevarad i kyrkan. 1904 byggde Eskil Lundén, Göteborg en orgel med 12 stämmor. Fasaden från 1861 års orgeln användes i omändrat skick. Den nuvarande orgeln byggdes 1966 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är mekanisk. Referenser Tryckta källor Göran Westholm: Grevie kyrka, Utgiven av Grevie kyrkoråd Våra kyrkor, sidan 440, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Åsbo Släkt- och Folklivsforskare Jörgen Kling: Grevie kyrka, Malmö Museer Kulturarvsenheten Rapport 2009:012 Wikimedia Commons har media som rör Grevie kyrka.
Gribbylunds kapell

Gribbylunds kapell är ett kapell som tillhör Täby församling i Stockholms stift. Kapellet ligger i ett villaområde nära Gribbylunds centrum i Täby kommun. Kyrkobyggnaden Gribbylunds kapell, som till stor del liknar en större trävilla, invigdes 1937 som allianskapell. 1985 övertogs kapellet av Täby församling och en stor renovering genomfördes då under ledning av arkitekt Uno Söderberg. Kapellet nyinreddes och samtidigt uppfördes ett församlingshus, efter ritningar av samma arkitekt. Kapellet återinvigdes 1990. Byggnaden, med stomme av trä, vilar på en gjuten betonggrund och har tre våningsplan. I källarvåningen finns lokaler för ungdomsverksamhet. I bottenvåningen är kyrkorummet och en mindre samlingssal inrymda. I övervåningen finns distriktsexpeditionen med kontor. Ytterväggarna är klädda med vitmålad locklistpanel och yttertaket är ett sadeltak belagt med tvåkupigt lertegel. På östra gavelns taknock finns ett litet kopparkors. Huvudentrén finns på södra sidan. Kyrkorummet har en öst-västlig orientering där ingången ligger öster och koret i väster. Korväggen är dekorerad med en relief i trä som symboliserar korset, törnekronan och de fem såren. Öster om kapellet finns klockstapeln som invigdes 1993. Inventarier Altarbordet tillsammans med den övriga inredningen är utförd efter ritningar av Uno Söderberg. Längst bak i kyrkorummet finns en violett dopfunt med fyra vinkelställda ben som bär upp en åttakantig cuppa. I cuppan finns en fördjupning för dopskålen. Funten är placerad i en nisch som ursprungligen var avsedd för en kamin. Orgeln med fem stämmor är byggd 2018 av den holländska orgelbyggaren Henk Klop och är byggd enligt barockens klangideal. Den tidigare orgeln från 1990 är byggd av Sune Fondell på Ålems Orgelverkstad. Den skänktes 2020 till Sankt Ilians katolska kyrka i Enköping. På väggarna finns lampetter utförda år 2000 av Birgitta Zetterström. Bildgalleri Referenser Tryckta källor Christina Nilsson, Kyrkguiden : vägledning till kyrkorna i Stockholms stift, sidan 56, Svenska kyrkan, Stockholms stift, ISBN 978-91-975146-5-1 Våra kyrkor, sidan 711, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Gribbylunds kapell, Stockholm 2008, © Stockholms stift, Text: Niss Maria Legars, Foto: Anna Ulfstrand Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Täby församling Wikimedia Commons har media som rör Gribbylunds kapell.
Wallenberg-mausoleet

Wallenberg-mausoleet är släkten Wallenbergs begravningsplats på Lindö i Ekerö kommun. Begravningsplatsen utgörs av en trädbevuxen kulle söder om Ekerövägen och har blivit ett landmärke för omgivningen. Beskrivning Monumentet är anlagt på en tidigare isälvsavlagring. Trädplanteringen på kullen förstärker dess höjd. En tujaplanterad allé leder upp till kullen. Mausoleet på dess krön är utformat som ett litet cirkelrunt klassiskt tempel med en kopparklädd kupol som vilar på åtta kolonner. Under templet finns en krypta. Templet uppfördes 1912 och är gestaltat av arkitekt Arvid Fuhre. Runt kupolen finns en inskription tagen från begravningspsalmen 492 i 1819 års psalmbok. En av de första ur Wallenbergsläkten som begravdes här var André Oscar Wallenberg (1816–1886) och hans maka Anna von Sydow (1838–1910). André Oscar Wallenbergs bronsbyst finns bakom mausoleet. Platsen användes även tidigare, under 1600- och 1700-talen, som begravningsplats för närbelägna säteriet Malmvik. Bilder Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Wallenberg-mausoleet.