NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Klara västra kyrkogata

Klara västra kyrkogata är en gata på Norrmalm i Stockholm. Gatan sträcker sig mellan Klarabergsgatan och Vattugatan väster om Klara kyrka. Nuvarande namnet är dokumenterat sedan 1827. Historik Namnet härrör från Klara kyrka som även namngav Klara norra kyrkogata, Klara östra kyrkogata och Klara södra kyrkogata. Klara västra kyrkogata kallades 1647 även Kyrkogårdsgränden och Kyrkogränden. År 1663 finns namnet S:ta Klara Gränd dokumenterat och 1617 kallades den S:ta Klara Västra Kyrkogata (Santae Klara wäster Kyrke gattun) som ligger dagens namn mycket nära. På Petrus Tillaeus mycket detaljerade karta över Stockholm från 1733 heter den St Clarae wästra Kyrkgata och gick från dåvarande Bergsgatan (nuvarande Klarabergsgatan) rakt söderut ända ner till Norrström. Namnformen "Klara Västra Kyrkogata" är belagd sedan 1827. Klara västra kyrkogata var en av gatorna i Stockholms tidningskvarter och sträckte sig tidigare ända till Jakobsgatan. Fram till årsskiftet 1963/1964 hade Dagens Nyheter och Expressen sina redaktioner och sitt tryckeri i hörntomten mot Karduansmakargatan. Mitt emot denna på andra sidan gatan låg Tidningarnas Telegrambyrå i ett hus som var så lyhört att ingen fick gå på toaletten medan radionyheterna lästes upp och längre upp på nr. 17 låg tidningen Arbetaren. I samband med Norrmalmsregleringen förändrades denna del av gatan totalt och gatans sträckning kortades till Vattugatan. Då försvann även den anrika restaurangen W6 som låg vid Klara västra kyrkogata 3. Idag påminner Tysta Marigången i kvarteret Snäckan om gatans tidigare sträckning. Byggnader och verksamheter Vid gatan finns några kända byggnader och verksamheter. Längs gatan västra sida dominerar baksidan av Esselte-huset, det stora kontorshuskomplexet i funkisstil, som uppfördes åren 1928–1934 efter arkitekt Ivar Tengboms ritningar. Mittemot Esselte-huset ligger ingången till Klara kyrkas kyrkogård och strax norr om den byggnaden för Klara gamla skola. I höjd med Klarabergsgatan och på västra sidan låg Hotel Continental som revs i början av år 2013 för att ersättas av en ny anläggning med hotell, kontor och bostäder. Bilder Se även Klara norra kyrkogata Klara östra kyrkogata Klara södra kyrkogata Källor Referenser Tryckta källor Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986). Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad (återtryck av del av 1:a upplagan). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget. Libris 7269073. ISBN 91-38-90777-1 , sida 139 Sjöbrandt, Anders; Sylvén, Björn (2000). Stockholm – staden som försvann: bilder i färg från 1950- och 60-talen. Stockholm: Natur & Kultur/LT. Libris 7230856. ISBN 91-27-35225-0 , sida 62 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Klara västra kyrkogata. Stockholmskällan har media angående Klara västra kyrkogata.
Klarahuset

Klarahuset är en kontors- och affärsfastighet i kvarteret Hägern större vid Drottninggatan 31–37 i stadsdelen Norrmalm i Stockholm. Fastigheten är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär att den utgör "synnerligen höga kulturhistoriska värden". Allmänt Byggnaden är ritad av arkitekt Carl Nyrén genom Nyréns Arkitektkontor och konstruerades av Tyréns samt uppfördes 1986–1989 av JM Byggnads och Fastighets AB. Det ersatte ett affärshus, ritat 1906 av arkitekt Adolf Emil Melander, som rests på platsen för Lidemanska palatset från 1680-talet. I hörnhuset hade bland andra IBM sitt Stockholmskontor mellan 1938 och 1979. Historiska bilder Byggnadsbeskrivning Vad som ser ut som fyra olika byggnader från olika tidsepoker är i själva verket en enda stor kontorsfastighet som upptar fyra tomter och fyra adresser: Drottninggatan 31, 33, 35 och 37. Husdelarna mot (nr. 35 och 37) norr har gestaltats som en 1800-talsfasad och husdelen mot söder i hörnet med Brunkebergsgatan nybyggdes och fick en modern fasad i ljusröd sandsten med mjukt rundade, jugendinspirerade burspråk. Intressant är husdelen i mitten (nummer 33), där originalfasaden från Felix Sachs hus, ursprungligen Regeringsgatan 9 (rivet 1972), återuppstod på nytt. Den ursprungliga fasaden och byggnaden hade ritats av Georg A. Nilsson och konstruerats av Ivar Nyqvist. Fasaden var en så kallad curtain wall-konstruktion, vilket möjliggjorde att bevara den när ursprungsbyggnaden revs och att återmontera den femton år senare på den nya byggnaden med adress Drottninggatan 33. Det ursprungliga husnumret "9" syns fortfarande över entrén. År 1990 fick byggnaden Kasper Salinpriset (tillsammans med Vasamuseet). Fastigheten klassades år 2007 vid Stockholms stadsmuseums Norrmalmsinventering som kulturhistoriskt "värdefullast", tillsammans med tretton andra byggnader på Norrmalm som hade uppförts 1960-1980. Nutida bilder Noter Källor Bedoire, Fredric (2012) [1973]. Stockholms byggnader: arkitektur och stadsbild (5). Stockholm: Norstedt. sid. 106. Libris 12348272. ISBN 978-91-1-303652-6 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Klarahuset.
Klasroskolan

Klasroskolan är en före detta skola, och sedan skolmuseum, i Sollentuna kommun, byggd 1804 och var fram till år 1871 Sollentunas enda skola. Klasroskolan byggdes på privat initiativ av baron Peter Alexander Rudbeck, som även bekostade undervisningen. Han gjorde detta i samverkan med prosten Martin Althén på uppmaning av sällskapet Pro fide et chistianismo. Han lät uppföra skolan vid Socknens mest berömda källa, som av Malla Silfverstolpe kallades la bonne fontaine. Orsaken var att platsen därför sedan tidigare var välkänd, eftersom vägfarande vattnade sina hästar där. Marken där skolan ligger tillhörde Edsbergs slott, som var i släkten Rudbecks ägor, och när skolhuset 1885 skänktes till Sollentuna kommun av Peter Alexanders sonson, Reinhold Rudbeck, hade han önskemålet att skolan skulle döpas efter hans far Claes och heta Klasro. Redan 1804, då skolan öppnades, hade baron Per Alexander Rudbeck tillsammans med prosten Martin Althén skrivit ett reglemente för skolans verksamhet som var långt före sin tid i många stycken. Där stod bl.a. att i all undervisning bör iagttagas Sagtmod och Lämpa, ej utan högsta nödtvång Kroppsstraff nyttjas. I bottenvåningen fanns ursprungligen sex rum och när man kom in genom porten låg skolsalen rakt fram. Här sköttes undervisningen av präster fram till år 1852, eftersom det i Sverige inte fanns några utbildade lärare tidigare. Den första seminarieutbildade läraren var Abraham Ulrik Ekman som började undervisa 1852, då hade vi haft obligatorisk skolplikt i tio år i Sverige. På grund av detta hade antalet elever ökat så pass att man var tvungen att bygga ut skolsalen. Det skedde på bekostnad av lärarens bostad, då man tog bort väggen mellan skolsalen och ett av rummen. I stället fick läraren ett rum på vinden. Ekman undervisade vid Klasro till sin pensionering år 1880. 1881 upphörde det gamla skolhuset att fungera som skola. Ekman bodde fram till sin död 1888 kvar i huset, som därefter användes från 1891 till 1911 som bostad för komministern, och senare som privatbostad. Under andra världskriget användes huset som systuga av Röda korset och slutligen som nödbostäder. Museum När nödbostäderna hade utrymts beslutade kommunfullmäktige att man skulle göra ett skolmuseum av Klasro. År 1964 var den ursprungliga skolsalen restaurerad till museum, och i mitten av 1980-talet var även den gamla lärarbostaden omvandlad till museum. Skoldelen av museet visar hur en Lancasterskola kunde se ut under 1840-talet, medan lärarbostaden visar en bostad under 1880-talet. Klasroskolan hålls öppen för visning en gång per månad, eller genom bokade grupper på andra tider. Referenser
Klemensnäs

Klemensnäs (alternativt Clemensnäs) är ett område i stadsdelen Ursviken i Skellefteå kommun. Det var tidigare en egen by, men har växt ihop med närliggande byar och bildar stadsdelen Ursviken. Industrihistoria I Klemensnäs anlades ett sågverk 1865–1866 av Skellefteå Ångsågs AB. Efter att sågverket övertagits av Sävenäs AB lades den ned 1909. Året därpå startades en fabrik för mekanisk pappersmassaframställning. Från 1919 till 1983 drevs denna av företaget AB Scharins Söner. Sedan AB Scharins söner gått i konkurs övertogs driften av nybildade Scharin-Unitex AB. År 1992 flyttades produktionen till södra Hälsingland, och all produktion av träfiberskivor upphörde då i Klemensnäs. Kravallerna i Klemensnäs 1932 Efter skotten i Ådalen 1931 strejkade pappers- och hamnarbetare längs hela Norrlandskusten. Kommunisterna började ordna protestmöten på olika platser i länet. Sådana möten hölls i Rönnskär och Kallholmen (båda ligger i nuvarande Skelleftehamn). Arbetsgivaren AB Scharins Söner stängde fabriksdriften men upprätthöll utlastning av pappersmassan som fanns i lager. Fabiksområdet var fridlyst av länsstyrelsen för att skydda de som arbetsgivaren kallade de "arbetsvilliga", vilka bestod av dels bolagets egna tjänstemän och dels insända Norsjöbor. Detta uppfattades som strejkbryteri. Den 5 juli 1932 hölls ett protestmöte mot detta i Klemensnäs som samlade cirka 1 200 arbetare. Det dryga femtiotalet poliser utrustade med sablar och gevär kunde inte hindra att arbetarna efter mötet tågade vidare mot hamnen där de rev avspärrningarna runt fabriksområdet och hamnade i slagsmål med strejkbrytare och polis. Över fabriken hissades en röd banderoll med texten "Kamp mot fascism och strejkbryteri". Demonstrationen besköts av polisen med skarpa skott och två arbetare sårades livshotande. De personer som lett motståndet sattes i fängelse. För Klemensnäskravallerna fick de båda talarna, Filip Forsberg och Fritz Wall, vardera två och ett halvt års fängelse. En kvinna fick sex månaders straffarbete och sju män fick tre månaders straffarbete var. Idrott Här grundades 1925 Clemensnäs IF. Referenser
Klingstatjärnen

Klingstatjärnen är en sjö i Sundsvalls kommun i Medelpad som ingår i Ljungans huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,455 kvadratkilometer och ligger 23 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Tunömsbäcken. Klingstatjärn ligger inbäddad i jordbrukslandskapet 10 km söder om Sundsvall i Västernorrlands län. Trakten runt sjön kallas Klingstabygden där orter som Klingsta och Allsta ligger. Delavrinningsområde Klingstatjärnen ingår i delavrinningsområde (691389-157409) som SMHI kallar för Utloppet av Klingstatjärnen. Medelhöjden är 50 meter över havet och ytan är 1,92 kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 20,59 kvadratkilometer. Tunömsbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 17 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (24 procent), öppen mark (10 procent) och jordbruk (22 procent). Avrinningsområdet har 0,44 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 22,8 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 0,35 kvadratkilometer eller 18 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Sundsvalls kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Klingstatjärnen på VISS
Klintaskogen

Klintaskogen är ett naturreservat i Höörs kommun. Naturreservatet består till största delen av grov högvuxen bokskog med inslag av ung ekskog. Längs stranden växer en askskog med ett mycket artrikt markskikt. Askskogen växer på det som var sjöbotten innan sjösänkningen 1883 av Ringsjön. Innanför askskogen längs hela reservatet finns den gamla branta strandklinten. Klinten består av röd och vit sandsten som bildades för cirka 400 miljoner år sedan under den geologiska perioden silur. Sandstenen är på vissa ställen mycket rik på fossil från det tropiska hav som täckte området då. Flora och fauna I bokskogen växer arter som avenbok, gulplister, hägg, lind, vitsippa, skogsbingel och ramslök. I den unga ekskogen finns arter som ekbräken, lundarv, lundslok, stinksyska och lundkardborre. I askskogen längs stranden växer alm, benved, fläder, hassel, lönn, olvon, skogstry och vitskråp. I reservatet finns även sällsynta rödlistade lavar som bokvårtlav, orangepudrad klotterlav och stiftklotterlav. Stenbrottet I södra delen av Klintaskogen finns resterna av det stenbrott som var verksamt 1899-1910. Vid stenbrottet finns en udde som troligen var piren för de pråmar som förde den röda och vita sandstenen till Fogdarps järnvägsstation. Trollakistan Strax väster om Klintaskogen finns den välbevarade neolitiska (cirka 4200-1800 f.Kr.) dösen Trollakistan. Vägbeskrivning På riksväg 23 cirka 1,5 km söder om Gamla Bo svänger man av österut omedelbart söder om Klinta kryddor & grönt på grusvägen som leder till en parkering cirka 200 m söder om reservatet. Referenser Noter Källor Informationsskylt vid naturreservatet Länsstyrelsen i Skåne län 2004-03-04, 511-54677-03, 1267-219 "Bildande av naturreservatet Klintaskogen i Höörs kommun" Länsstyrelsen i Skåne län - Bevarandeplan för Natura 2000-område Klintaskogen Länsstyrelsen i Skåne Naturvårdsverket
Klosettpalatset

Klosettpalatset är ett studenthem på Skolgatan 45 i Uppsala. Idag utgör huset en del av Hotell Botanika. Huset byggdes år 1936 och blev det andra stora moderna studentbostadshuset i staden – efter den s.k. "Gubbhyllan" från 1929 i kvarteret Ubbo på Övre Slottsgatan. Arkitekt var Eskil Sundahl på Kooperativa Förbundets Arkitektkontor (KFAI), där han var chefsarkitekt. Huset uppfördes åt Stiftelsen Uppsala studentbostäder i den då moderna byggnadsstilen "funkis". Byggnaden, som är Q-märkt, hotades en tid av rivning, då hotellet ville bygga om det till ett lägenhetshotell. Beslutet drogs senare tillbaka. Om namnet Det säregna namnet kommer dels av att detta var det första studenthemmet i Uppsala med toalett i anslutning till varje enskilt studentrum, dels av att studenterna, enligt sägen, en dag bestämde sig för att spola i alla toaletterna samtidigt. Eftersom stamledningen inte var dimensionerad för detta skall toaletterna då ha svämmat över. Referenser Noter Externa länkar Faktoider angående K-märkning kontra Q-märkning
Église du monastère d'Eskilstuna

L'église du monastère d'Eskilstuna (Klosters kyrka) est une église protestante située dans la ville d'Eskilstuna en Suède dans le diocèse de Strängnäs. C'est la plus haute structure de la ville. Historique L'église a été achevée en 1929 selon les plans d'Otar Hökerberg. Dimensions Les dimensions de l'édifice sont les suivantes ; Hauteur sous voûte : 22 m Hauteur des tours : 62 m Longueur : 70 m Largeur : 20 m Notes et références Portail de l’architecture chrétienne Portail du protestantisme Portail de la Suède
Kloö naturreservat

Kloö är ett naturreservat i Femsjö socken i Hylte kommun i Småland (Hallands län). Reservatet omfattar 10 hektar, är skyddat sedan 1988 och beläget 10 km öster om Torup. Kloö är en fastmarksö mitt ute i Kloömosse. På denna ö växer naturskog av tall, gran och björk. Här har funnits ett soldattorp och därmed ett visst bruk av marken förekommit. En husgrund och en fägata finns kvar att se. Kloömosse är ett 180 hektar stort myrområde som tillsammans med angränsande mossar bildar ett 400 hektar stort våtmarksområde. Här växer bl.a. myrlilja, ängsull, rosling, sileshår och flaskstarr. Inom området kan man även få se ljungpipare, tjäder och orre. Källor Kloö, Länsstyrelsen i Hallands län
Klövedals kyrka

Klövedals kyrka är en kyrka som tillhör Klövedals församling i Göteborgs stift. Den ligger i Tjörns kommun på ön Tjörns nordvästra näs, cirka 10 kilometer norr om Skärhamn. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1848 på samma plats som den tidigare medeltidskyrkan låg. Den består av ett långhus, tresidigt avslutat kor av samma höjd och bredd som långhuset och sakristia utskjutande vid korets nordsida. På en höjd söder om kyrkan står en rödmålad klockstapel. Innertaket är tunnvälvt och prytt med målningar. Kyrkan restaurerades 1934, då bland annat ett nytt klocktorn byggdes. Invändigt försågs kyrkan med nya bänkar, nytt golv och tak samt nya innanfönster, till en kostnad av 16 000 kronor. Värmeledningar installerades för 2 700 kronor och kyrkan ommålades helt till en kostnad av 2 225 kronor. Orgeln byggdes om helt av orgelbyggaren Nils Olof Hammarberg, till en kostnad av 4 950 kronor. Restaureringen finansierades främst genom donationer och gåvor. Som arkitekt anlitades Gustaf Ljungman. Kyrkan återinvigdes torsdagen den 7 februari 1935. Den gamla kyrkan hade invändiga målningar av Lars Holm från 1741. Kyrkan återinvigdes 18 december 2005 av kontraktsprosten Maths Håland. Inventarier Altaruppsatsen från 1704 är gjord av Erik Griis. Predikstolen kom till samma år som kyrkans grundläggning, med undantag för trappräcket som härrör från den gamla predikstolen från 1600-talet. Orgeln Orgeln tillverkades 1870 och har 14, stämmor. Den har genomgått två ombyggnader 1934 och 1986, så idag är endast 3 stämmor från den ursprungliga. Dispositon Hv: Principal 8' Oktava 4' Gedakt 8' Koppelflöjt 4' Waldflöjt 2' Sesquialtera II Mixtur II Sv: Rörflöjt 8' Fugara 8' Flöjt 4' Principal 2' Skalmeja 8' Pedal: Subbas16' Gedaktbas8 I fasaden ljuder Principal 8' och Oktavs 4' Referenser Noter Tryckta källor En julbok till församlingarna i Göteborgs stift 1935, red. Knut Norborg, utgiven av Stiftelsen Pro Caritate, Elanders Boktryckeri, Göteborg 1935 s. 140-141 Vår svenska kyrka: Göteborgs stift, huvudred. Elis Malmeström & Eric Nilsson, Kulturhistoriska Förlaget, Göteborg 1950 s. 123 Göteborgs stift i ord och bild, redaktionskommitté: teol. dr. Elis Malmeström, teol. dr. Gösta Nelson, kyrkoherde Anders Block, kyrkoadjunkt Folke Fehn, Idun Förlag, Stockholm 1950 s. 625 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Klövedals kyrka. Stenkyrka kyrkliga samfällighet
Klöveskogs kyrka

Klöveskogs kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2010 tillhör Bolstads församling (tidigare Grinstads församling) i Karlstads stift. Den ligger i södra delen av Melleruds kommun. Kapellet Klöveskogs kyrka byggdes 1930-1933 som ett komplement till Grinstads kyrka av traktens egna snickare. Bygget finansierades med frivilliga medel. Insamlingen startade 1917. Kyrkan är ritad av arkitekt Göran Pauli. Byggnaden är murad med vitt puts och har ett kraftigt västtorn. Det brutna sadeltaket är skiffertäckt och valmat över koret. Bortom koret finns en utbyggd sakristia, som döljs av altartavlan. Interiören är vitmålad med fasta bänkkvarter och mittgång. Inventarier Altartavlan som symboliserar Jesus på korset har målats av Gösta Lundvall. Dopfunten av trä är snidad av konstnären Björn Köllner. Funten köptes in 1995 från företaget kyrktryck i Södermanland. Predikstol är samtida med kyrkan och tillverkad av Ernst Jansson i Ekebro, Grinstad. Inredning i övrigt är målad av Y Kernell. Silveruppsatsen och övrig utsmyckning har till stor del skänkts som gåvor till kyrkan. Orgel 1990 fanns här en elorgel med två manualer och pedal. Orgeln på läktaren i väster införskaffades runt år 2002 från Bredängs kyrka i Stockholm och sattes upp av Lindegren Orgelbyggeri AB. Enligt uppgift byggdes den 1967. Den är mekanisk och har tio stämmor fördelade på två manualer och pedal. Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 200. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Klöveskogs kyrka.
Klövsjö kyrka

Klövsjö kyrka är en kyrkobyggnad i byn Klövsjö. Den är församlingskyrka i Klövsjö församling i Härnösands stift. Kyrkobyggnaden Nuvarande träkyrka uppfördes 1795–1797 av bonden Pål Persson och ersatte en äldre kyrkobyggnad från 1500-talet. Inredningsdetaljer finns bevarade från den tidigare kyrkan. Från början var kyrkan rödmålad och hade spåntak, men numera har kyrkan vitmålade väggar och sedan 1886 ett rödmålat plåttak. Kyrktornet har urtavlor på alla fyra sidor. Tornuret tillverkades av Westerstrands i Töreboda och köptes in 1959. 1971–1972 restaurerades kyrkan och hela interiören tvättades och målades. Inventarier Nuvarande orgel byggdes 1900 av Åkerman & Lund i Stockholm. Från början hade orgeln sex stämmor och en manual. 1918 utökades orgeln till tio stämmor. 1958 avlägsnades Trumpet 8' av Andreas Thulesius som senare återställts. Orgeln står på en läktare som rymmer 50 personer. Piano, mezzoforte, tutti. Tre fria kombinationer. Registersvällare och crescendosvällare för hela verket. Altaruppsatsen tillverkades 1742 av Jonas Granberg och fanns i föregående kyrkobyggnad. Predikstolen tillverkades 1858 av Jöns Berglund. I tornet hänger två klockor som rings manuellt genom trampning, en sed som varit i stort sett oförändrad i 200 år. Klockorna är gjutna i Sundsvall; storklockan göts 1796 av C.J. Linderberg och lillklockan göts 1883 av N.P. Linderberg. Klockorna rings lite olika beroende tillfälle; bland annat själaringning och Helgmålsringning. Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 629. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Klövsjö by Vidare läsning Bonnier, Ann Catherine; Hägg, Göran; Sjöström, Ingrid (2008). Svenska kyrkor : en historisk reseguide. Stockholm: Medström. sid. 421-422. Libris 10867351. ISBN 978-91-7329-015-9 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Klövsjö kyrka.
Knislinge Church

Knislinge Church (Swedish: Knislinge kyrka) is a medieval church in Knislinge, Östra Göinge Municipality, in the province of Skåne, Sweden. The church contains several medieval murals as well as a sculpted, Romanesque baptismal font. History The church was built in the 1190s and originally consisted of a nave, choir and apse. Several alterations were made to the church already during the Middle Ages. A wide, western tower was built during the 13th century but later reduced in height and transformed into a western expansion of the nave; a new tower was built on the south side of the church in the late Middle Ages. During the 15th century, a church porch was also built and the original ceiling of the church replaced with the presently visible vaults. Further, less substantial alterations were made during the 18th century, and in 1803 the medieval apse was replaced with the present, pentagonal apse which contains the sacristy. The original entrances were walled up in 1843 and a new, western entrance constructed. A western church porch was placed in front of the entrance in 1901. Murals The church contains fragments of murals from the earliest building period of the church, concealed above the vaults, as well as on the underside of the arch separating the choir from the nave. The latter are Romanesque in style and depict the Lamb of God flanked by two bishops trampling dragons. Most of the murals of the church however date from 1460 to 1461 and were made soon after the vaults which they decorate. They were covered with whitewash in the 1720s but were restored in 1924. They were possibly made by Nils Håkansson. They depict religious themes, e.g. Saint George and the Dragon and Saint Nicholas, but also profane subjects. Furnishings The church retains its original baptismal font, a decorated Romanesque font made of sandstone. Its basin is roughly octacongal, decorated with eight scenes from the childhood of Christ. The foot is also decorated with two lion heads and one human head. Notable is also the altarpiece a work from the late 16th century, possibly from the workshop of Daniel Tommisen in Malmö. The pulpit is from 1747, made by sculptor Johan Ullberg and considered one of his finest works. References External links Media related to Knislinge Church at Wikimedia Commons