NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Saturnus 18

Saturnus 18 är en kontorsbyggnad vid Hornsgatan 15-17 på Södermalm i Stockholm. Byggnaden restes 1958-62 för Svenska stadsförbundet, i skärningen mellan Hornsgatan och den dåvarande Södergatan. För att inte skymma siktlinjen från Slussen mot den intilliggande Maria kyrka valde husets arkitekt Artur von Schmalensee att dra in byggnaderna en bit ifrån Hornsgatan. Komplexet omfattade ursprungligen två vinkelställda husdelar: en högdel i åtta våningar, där den övre konferensvåningens fasader täcktes med marmorplattor, och en lägre del i fem våningar mot Hornsgatan. Under marknivå fanns två källarplan med bland annat garage. Grundschaktningen påbörjades 1958, men då huset ligger ovanpå Södra tunneln krävdes ytterligare förstärkningar. Det invigdes 1962 och rymde då enligt en tidningsuppgift "173 kontorsrum, 15 konferensrum, en lunchrestaurang för 80 personer samt en cafeteria." Majoriteten av rummen disponerades av Stadsförbundet, men delar var även uthyrda till Landstingsförbundet, Svenska socialvårdsförbundet och Stockholms stad. I huset fanns även en läkarmottagning och ett bankkontor. För inredningen svarade Carl-Axel Acking. Komplexet byggdes till åt söder under andra halvan av 1960-talet med flera huskroppar. Stads- och Landstingsförbunden slogs 1968 samman och bildade Svenska Kommunförbundet. 1984 reste man ett nytt förbundshus på motsatt sida av gatan vid Hornsgatan 20. Saturnus 18 ägs av Sveriges Kommuner och Regioner genom bolaget Slussgården. Bland hyresgästerna återfinns (2025) Sveriges Allmännytta. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Saturnus 18.
Hunnaskogens naturreservat

Hunnaskogens naturreservat är ett naturreservat i Alvesta kommun i Kronobergs län. Reservatet är i oktober 2018 beslutat men ännu ej gällande. Reservatet är skyddat sedan 2019 och omfattar 17 hektar. Reservatet ligger vid nordvästra stranden av Åsnen och består av blandskog av gran, björk, asp, tall, ek, bok, rönn och lönn. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Hunnaskogen
Kallkälltegens naturreservat

Kallkälltegens naturreservat är ett naturreservat i Lycksele kommun i Västerbottens län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 90 hektar stort. Reservatet ligger sydväst om en slåttermyr med detta namn och består förutom av våtmark av grannaturskog med mindre inslag av lövträd. Referenser Kallkälltegens naturreservat Länsstyrelsen i Västerbottens län Noter
Hillingsbergets naturreservat

Hillingsbergets naturreservat är ett naturreservat i Sala kommun i Västmanlands län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 99 hektar stort. Reservatet ligger norr om Sala, sydväst om sjön Hillingen och består av äldre barrskog. Referenser Länsstyrelsen: Hillingsbergets naturreservat
Risbergets naturreservat

Risbergets naturreservat är ett naturreservat i Malung-Sälens kommun i Dalarnas län. Området är naturskyddat sedan 2020 och är 72 hektar stort. Reservatet ligger på Storbrändan och Risbergets sydsluttning väster om Tossjön och består av grannaturskog med inslag av tall och björk. Källor Risberget Länsstyrelsen i Dalarnas län Noter
Piatis naturreservat

Piatis naturreservat är ett naturreservat i Jokkmokks kommun i Norrbottens län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 234 hektar stort. Reservatet ligger på båda sidor om Stor-Piatisjaure och omfattar nedre delen av östra sluttningen av Piatisberget. Reservatet besår på sluttningen av lövrik barrblandskog och myrmark och området öster om sjö av flacka tallhedar och vindlande åsar. Källor Piatis naturreservat Länsstyrelsen i Norrbottens län
Fjärdingsöarnas naturreservat

Fjärdingsöarnas naturreservat är ett naturreservat i Kramfors kommun i Västernorrlands län. Området är naturskyddat sedan 2020 och är 706 hektar stort. Reservatet, som är ett marint reservat, omfattar tre öar och en kobbe och havsbotten däromkring. Öarna är bevuxna med tallskog och barrblandskog. Referenser Fjärdingsöarnas naturreservat Länsstyrelsen i Västernorrlands län Noter
Apoteket Lejonet

Apoteket Lejonet eller Teschske Palads på Stortorget i Malmø er en af byens mest markante bygninger fra 1800-tallets historicistiske periode, opført i 1896 i nyklassicisme. Bygherre var apoteksindehaveren John Tesch. Det ældste kendte privilegiebrev for apotekere i Malmø er udfærdiget i 1571 af Frederik 2. Stadsapoteket ved Kyrkogatan ejedes i 1600- og 1700-tallet af den tyske apotekerfamilie Dietrich, og kaldtes dengang for Dietrichske Apotek. Endnu et apotek åbnede i 1731, og for at adskille apotekerne benyttedes dyresymboler. Dietrichske fik en løve (svensk: lejon) og det nyindrettede en ørn. I 1896 påbegyndte Tesch byggeriet af apotekets nye bygning på Stortorgets østlige side. Det nye apotek udstyredes med reelle butiksvinduer, men selv overbygningen gjordes så iøjnefaldende som mulig. Blandt udsmykningerne findes blandt andet Tesch selv afbildet. Det var ikke kun eksteriøret, men også interiøret blev overdådigt udformet i såvel apoteket som den tilhørende lejlighed. Til de mere usædvanlig tiltag var en elevator op til Teschs egen luksuriøse lejlighed i bygningen. På tidspunktet for opførelsen af Apoteket Lejonet var det et af Europas allerstørste, næsten lige så stort som det kejserlige apotek i Moskva. Tesch ophørte som apoteker efter 16 år for at overgå til bankverdenen, og han blev endda en drivende kraft ved Hippodromen. En af de nye ejere af apoteket var Teschs nevø Hjalmar Andersson-Tesch. Eksterne henvisninger Malmö stad om Apoteket Lejonet Arkiveret 13. november 2013 hos Wayback Machine (svensk) IDstory om Apoteket Lejonet Arkiveret 21. juni 2020 hos Wayback Machine (svensk)
Apoteket Lejonet, Malmö

Apoteket Lejonet eller Teschska palatset på Stortorget i Malmö är en av stadens mest markanta byggnader från 1800-talets historicistiska period, uppförd 1896 i nyrenässans. Efter att apoteksmarknaden avreglerades år 2009 blev Lejonet ett av de fyra kulturapoteken i statlig ägo. Historik Byggherre var apoteksinnehavaren John Tesch. Det äldsta kända kungliga privilegiebrevet för apotekare i Malmö är utfärdat år 1571 av Fredrik II. Stadsapoteket vid Kyrkogatan innehades under 1600- och 1700-talen av den tyske apotekarsläkten Dietrich och kallades då för Dietrichska Apoteket. Ännu ett apotek öppnades 1731, och för att skilja apoteken åt användes djursymboler. Dietrichska fick ett lejon och det nyinrättade en örn. 1896 lät Tesch påbörja byggandet av apotekets nya hus på Stortorgets östra sida. Det nya apoteket försågs med rejäla skyltfönster, men även övervåningen byggdes att bli så iögonfallande som möjligt. Bland utsmyckningar finns bl.a. Tesch själv avbildad. Inte bara exteriört utan även invändigt blev det en överdådig utformning i såväl apotek som bostadsvåning. Till ovanligheterna för tiden hörde en hiss upp till Teschs egen luxuösa lägenhet i huset. Arkitekter för Apoteket Lejonet var Lindvall & Boklund, ett nystartat arkitektkontor med August Lindvall och Harald Boklund. De skulle förbättra ett förslag av Hans Hallström. Apotekare Tesch ändrade idéer under bygget och relationen mellan arkitekterna och byggherren utmynnade i en rättsprocess. Vid tiden för uppförandet ansågs apoteket Lejonet vara ett av Europas allra största apotek, nästan lika stort som det kejserliga apoteket i Moskva. Det var vid sekelskiftet 1900 Malmös högst taxerade fastighet. Tesch slutade som apotekare efter 16 år för att övergå till bankvärlden, och blev även en drivande kraft inom Hippodromen. En av de nya ägarna var Teschs systerson Hjalmar Andersson-Tesch. Källor Noter Litteratur Ranby, Henrik: Harald Boklund. Kosmopolitiskt, regionalt och nationalromantiskt i Skånes arkitektur 1890-1920. Diss. Lund 2002. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Apoteket Lejonet.﻿ IDstory om Apoteket Lejonet
Åsbyåsens naturreservat

Åsbyåsens naturreservat är ett naturreservat i Strängnäs kommun i Södermanlands län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 10 hektar stort. Reservatet omfattar Åsbyåsen söder om Åsby och en lite bit norr därom. Reservatet besår av hävdpräglad torräng utmed åsen och hagmark utmed åsens sidor. Referenser Länsstyrelsen: Åsbyåsens naturreservat
Rammbergets naturreservat

Rammbergets naturreservat är ett naturreservat i Kramfors kommun i Västernorrlands län. Området är naturskyddat sedan 2020 och är 51hektar stort. Reservatet omfattar sydsluttningen av Rammberget som utgör den sydligaste udden på Mjällomshalvön i Höga kusten. Reservatet består av tallskog i kuperad terräng med inslag av gran, björk och asp. Referenser naturreservatet Rammberget Länsstyrelsen i Västernorrlands län Noter
Borlänge centralstation

Borlänge centralstation – stacja kolejowa w Borlänge, w regionie Dalarna, w Szwecji. Krzyżują się tu linie kolejowe Bergslagsbanan, Dalabanan oraz Västerdalsbanan. Dzisiejszy dworzec zbudowano w Borlänge na początku lat 60. XX w., w stylu funkcjonalizmu, 300 m na północ od rozebranego budynku. Główny urząd Banverket znajduje się obok dworca kolejowego.
Borlänge centralstation

Borlänge centralstation, kortform Borlänge C, är en järnvägsstation i centrala Borlänge. Här korsar Bergslagsbanan Dalabanan. Stationen har ett resecentrum för Dalatrafiks busstrafik och var också utgångspunkt för trafiken på Västerdalsbanan. Stationen är belägen mellan Ovanbrogatan och Jussi Björlings väg, delvis under riksväg 50 och 70. Det finns fyra spår som trafikeras av persontågen, på två plattformar. Stationen är också viktig för godstrafiken. Här finns en av landets största rangerbangårdar. Historia Den ursprungliga stationen invigdes 1875 när Bergslagsbanan öppnade. Den låg 400 meter längre norrut. År 1881 tillkom Södra Dalarnes Järnväg från Säter, och år 1883 tillkom Siljans järnväg till Lennheden, förlängd 1884 till Insjön. Dagens stationshus i Borlänge byggdes 1965, i funktionalistisk stil. Stationshuset invigdes 1 december 1965, men redan hösten 1964 hade trafiken flyttats från det tidigare spårområdet i marknivå till det nya så kallade spårdiket. Trafik Borlänge C trafikeras av: SJ:s linje Stockholm–Uppsala–Borlänge. Dessa tåg fortsätter antingen till Mora eller till Falun. Tåg i Bergslagen kör regionaltåg Borlänge–Mora och Gävle–Borlänge–Örebro. Tåg i Bergslagen kör även några få tåg Borlänge–Avesta Krylbo–Sala. TÅGAB:s tåg Falun–Borlänge–Kristinehamn (endast söndagar) Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Borlänge centralstation.
Sörhedens naturreservat

Sörhedens naturreservat är ett naturreservat i Nordmalings kommun i Västerbottens län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 162 hektar stort. Reservatet ligger på båda sidor om Öreälven. Reservatets västra del består av gammal tallskog och av gran kring älven. Öster om älven växer tall, gran och lövträd. Referenser Sörhedens naturreservat Länsstyrelsen i Västerbottens län Noter
Teunokis naturreservat

Teunokis naturreservat är ett naturreservat i Jokkmokks kommun i Norrbottens län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 435 hektar stort. Reservatet områden kring Voullarebäcken och består av våtmarker och gammal naturskog av främst tall. Källor Teunokis naturreservat Länsstyrelsen i Norrbottens län
Skallbergets naturreservat, Dalarnas län

Skallbergets naturreservat är ett naturreservat i Malung-Sälens kommun i Dalarnas län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 84 hektar stort. Reservatet ligger väster om Malung och omfattar södra sluttningen av Skallberget och marker nedanför. Reservatet består av våtmarker, gransumpskog,åsar med tallskog och barrblandskog. Referenser Länsstyrelsen Skallbergets naturreservat
Persby-Gillersbergs naturreservat

Persby-Gillersbergs naturreservat är ett naturreservat i Torsby kommun i Värmlands län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 160 hektar stort. Reservatet omfattar Persby-Gillersberget och våtmarker nedanför och består av barrblandsskog med mer gran på höjderna. Källor Länsstyrelsen Persby-Gillersbergs naturreservat
Kockorabergets naturreservat

Kockorabergets naturreservat är ett naturreservat i Ludvika kommun i Dalarnas län. Området är naturskyddat sedan 2020 och är 33 hektar stort. Reservatet ligger på Kockoraberget och Lustigbergets nordsluttningar och består av äldre barrblandskog. Källor Kockoraberget Länsstyrelsen i Dalarnas län Noter
Trösälvens naturreservat

Trösälvens naturreservat är ett naturreservat i Karlskoga kommun i Örebro län. Området är naturskyddat sedan 2020 och är 135 hektar stort. Reservatet omfattar en del av Trösälven samt dess omgivande naturskogsartade blandskogar. Referenser Länsstyrelsen: Trösälvens naturreservat
Centre Europeu de Prevenció i Control de Malalties

El Centre Europeu de Prevenció i Control de Malalties (en anglès European Centre for Disease Prevention and Control o ECDC) és una agència de la Unió Europea (UE) que s'ocupa de lluitar contra les malalties infeccioses. Història Creada el març de 2004 pel Consell de la Unió Europea i el Parlament Europeu, va entrar en funcionament el març de 2005 i té la seu a la ciutat d'Estocolm, concretament al municipi de Solna. Actualment el seu director executiu és el Dr Andrea Ammon. Funcions i programes Els programes de malalties de l'ECDC cobreixen la resistència als antimicrobians i les infeccions associades a l'assistència sanitària; malalties emergents i transmeses per vectors; malalties i zoonosis transmeses pels aliments, SARS i l'aigua; VIH/sida, infeccions de transmissió sexual i hepatitis vírica; grip i altres virus respiratoris; tuberculosi; i malalties prevenibles per vacunes. Referències Enllaços externs (anglès) Portal del Centre Europeu de Prevenció i Control de Malalties
Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme, på engelsk The European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC), er et agentur for den Europæiske Union der søger styrke Europas forsvar mod infektionssygdomme. Organisationen har hovedsæde i Stockholm. I 2014 var organisationens budget på lidt over 60 millioner Euro og der var 275 ansatte. Se også Coronaviruspandemien i 2019-2020 EuroMOMO Henvisninger
Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) az Európai Unió egyik ügynöksége, független intézménye. 2005-ben hozták lére, székhelye Solna, Svédországban. Feladata Európa fertőző betegségekkel szembeni védelmének biztosítása. Az Európai Unió ügynökségeként és tudományos intézményeként a központ kockázatértékeléseket végez, és tudományos bizonyítékokat szolgáltat az EU és a tagállamok döntéshozói számára. Működése Alapvető rendszerek Az ECDC három alapvető rendszert működtet: fertőzőbetegség-figyelői és gyorsreagáló rendszeren (EWRS), járványügyi felderítésen (EPIS), A betegségfelügyeleten (TESSy). Ez utóbbi 52 fertőző betegséggel és az azokkal összefüggő egészségügyi kérdésekkel kapcsolatos Az EU-országokból származó adatokat elemzi és értelmezi Betegség-specifikus programok Az ECDC hat betegség-specifikus programot hozott létre: légúti fertőző betegségek; szexuális úton terjedő fertőzések, ideértve a HIV-et és a vér útján terjedő egyéb vírusokat; védőoltással megelőzhető fertőző betegségek; mikrobáknak az ellenük alkalmazott gyógyszerekkel (pl. antibiotikum, víruselleni gyógyszerek) szemben kialakuló ellenállóképessége és az egészségügyi ellátással összefüggő (pl. kórházi) fertőzések; élelmiszer és víz útján terjedő fertőző betegségek és zoonózisok; újonnan megjelenő és kórokozó-átvivő fajok (szúnyogok, kullancsok stb.) révén terjedő fertőző betegségek. Források "Európa egészségének megőrzése: Az ECDC működés közben" (PDF). Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ. 2009. Hozzáférés: 2018. augusztus 2.. "Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC)". Európai Unió. 2018. február 15. Hozzáférés: 2018. augusztus 2.. "European Centre for Disease Prevention and Control , An agency of the European Union weblap". Hozzáférés: 2018. augusztus 2..
Europees Centrum voor ziektepreventie en -bestrijding

Het Europees Centrum voor ziektepreventie en -bestrijding (Engels: European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC)) is een agentschap van de Europese Unie, opgericht in 2004 en gevestigd in Stockholm. Het centrum helpt de EU in de strijd tegen infectieziekten en andere ernstige bedreigingen van de gezondheid. Het beheert onder meer een netwerk van laboratoria en een systeem voor vroegtijdige waarschuwing en maatregelen. Het centrum kan bijvoorbeeld een EU-team van deskundigen uitzenden om de uitbraak van een nieuwe ziekte bij de mens in een Europees land te onderzoeken. Zie ook Meldingsplicht infectieziekten Centers for Disease Control and Prevention Externe link Officiële website
Europejskie Centrum ds. Zapobiegania i Kontroli Chorób

Europejskie Centrum ds. Zapobiegania i Kontroli Chorób, ECDC (ang. European Centre for Disease Prevention and Control) – niezależna agencja Unii Europejskiej z siedzibą w Szwecji, odpowiedzialna za rozpoznawanie, ocenę i powiadamianie o bieżących i nadchodzących zagrożeniach związanych z chorobami zakaźnymi takimi jak SARS, ptasia grypa, HIV/AIDS, grypa lub COVID-19. Podstawowe funkcje ECDC to: nadzór, wywiad epidemiologiczny, reagowanie, doradztwo naukowe, mikrobiologia, gotowość, szkolenia w zakresie zdrowia publicznego, stosunki międzynarodowe, komunikacja zdrowotna oraz czasopismo naukowe Eurosurveillance. Centrum istnieje od 2005 r., zatrudnia 290 pracowników (stan na marzec 2020). Jego dyrektorem jest Andrea Ammon, siedziba znajduje się w Sztokholmie (Szwecja). Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona ECDC (ang.)
Centro Europeu de Prevenção e Controlo das Doenças

O Centro Europeu de Prevenção e Controlo das Doenças (sigla: ECDC, do nome inglês European Centre for Disease Prevention and Control) é um organismo da União Europeia que visa identificar as ameaças para a saúde humana tanto atuais como em vias de aparecimento, decorrentes de doenças como a gripe aviária, a SARS, a Sida e a covid-19, avaliando-as e fornecendo informação sobre elas. A sua sede localiza-se em Solna, Área Metropolitana de Estocolmo, na Suécia. Referências Bibliografia "Como funciona a União Europeia - Guia das Instituições da União Europeia" - Publicações oficiais das Comunidades Europeias, 2008, página 45. ISBN 9789279036645 Ligações externas «Página oficial do ECDC» (em inglês)
Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor

Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) este o agenție a Uniunii Europene, înființată în 2005, cu sediul în Stockholm, Suedia, care are drept scop consolidarea sistemelor de apărare ale Europei împotriva bolilor infecțioase. ECDC supraveghează, analizează, interpretează și furnizează date de consiliere științifică privind 52 de boli și afecțiuni transmisibile declarabile, precum și date privind epidemiile și amenințările la adresa sănătății în țările UE, folosind Sistemul european de supraveghere (TESSy). ECDC asigură identificarea timpurie și analiza infecțiilor emergente în UE, transmite avize științifice guvernelor țărilor din UE și instituțiilor UE în caz de epidemii. În plus coordonează Programul european de formare în domeniul epidemiologiei de intervenție (EPIET) și Programul european de formare în domeniul microbiologiei aplicate în sănătatea publică (EUPHEM). Printre activitățile recente ale ECDC se numără supravegherea bolii virale Ebola, virusului Zika, virusului West Nile, riscurilor potențiale pentru sănătatea publică legate de virusul Zika în timpul Jocurilor Olimpice care vor avea loc în 2016 la Rio de Janeiro, controlul vectorilor (țânțari, căpușe etc). Note Legături externe European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC). Situl oficial
Europeiska smittskyddsmyndigheten

Europeiska smittskyddsmyndigheten, formellt Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (engelska: European Centre for Disease Prevention and Control, ECDC), är en europeisk myndighet med ansvar för smittskyddssamarbetet inom Europeiska unionen. Myndigheten, som tidigare hade sitt säte i Tomtebodaskolan i Solna kommun och som nu är placerad i Frösunda i Solna, inledde sin verksamhet den 20 maj 2005. Vetenskaplig chef var från första början Johan Giesecke. Organisation Direktören är chef och behöver inte vara medicinskt eller vetenskapligt utbildad utan har vad som liknats vid en ambassadörsroll. Direktören sätter prioriteringarna som skall råda inom organisationen. ECDC är indelat i fem enheter: Office of the Chief Scientist Surveillance and Response Support Public Health Capacity and Communication Resource Management and Coordination Information and Communication Technologies Verksamhet ECDC har till uppgift att öka EU:s och medlemsstaternas kapacitet att skydda människors hälsa genom förebyggande och kontroll av infektionssjukdomar hos människa. Man har ingen direktivrätt eller dömande funktion utan arbetet bygger på samråd och råd till länderna, som skall handla på eget initiativ när utbrott av smittsamma sjukdomar hotar EU. De ansvarar för ett heltäckande och konsekvent agerande. ECDC samordnar och ger råd till medlemsstaternas, EU-institutionernas och berörda internationella organisationers verksamhet och följer upp att parterna uppfyller sina skyldigheter men har ingen direktivrätt. Smittskyddsinformation kanaliseras via medlemsländernas egna institutioner och ECDC ger inte information direkt till allmänheten. Man utarbetar och ger underlag för beslut som kommissionen skall fatta. Samarbetet mellan kommissionen, ECDC och EU:s medlemsländer kan liknas vid förhållandena i Sverige mellan Socialstyrelsen, Folkhälsomyndigheten och regionerna. Det är medlemsstaterna som ombesörjer sjukvården på motsvarande sätt som regionerna gör det inom Sverige. Arbetsmetod ECDC hämtar fortlöpande in information om smittsamma sjukdomar, sammanställer den, gör riskbedömningar och vidarebefordrar till respektive mottagare. Man arbetar också med scenarier för utbrott och vaccinationer. Dessa vidarebefordras sedan till respektive land, som får välja vilken strategi man avser ta. Ett konkret exempel på detta var vid "svininfluensan", H1N1-utbrottet 2009, där sedan de olika medlemsländerna valde olika strategi för att bekämpa utbrottet. Deltagande medlemsstater Alla Europeiska unionens medlemsstater deltar i myndighetens arbete. Därutöver ingår även Island, Liechtenstein och Norge genom EES-avtalet. Källor Externa länkar ECDC:s hemsida
Långholmen-Käringö naturreservat

Långholmen-Käringö naturreservat är ett naturreservat i Norrtälje kommun i Stockholms län. Området är naturskyddat sedan 2020 och är 133 hektar stort. Reservatet omfattar de två öarna med kringliggande vatten. Reservatet består av blandskogen med ädellövträd. Källor
Virsbo-Näs naturreservat

Virsbo-Näs naturreservat är ett naturreservat i Surahammars kommun i Västmanlands län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 12 hektar stort. Reservatet ligger på ett näs i Virsbosjön och består av gammal barrblandskog där gran dominerar. Referenser Länsstyrelsen: naturreservatet Ramnässkogen
Abborrtjärnbergshuvudets naturreservat

Abborrtjärnbergshuvudets naturreservat är ett naturreservat i Bodens kommun i Norrbottens län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 4,2 kvadratkilometer stort. Reservatet omfattar sydost- och sydvästsluttningarna av Abborrtjärnbergshuvudet samt nedanför i väster Långhedträsket och Långhedträskmyran. Reservatet består urskogsliknande gran- och tallskog. Källor Abborrtjärnbergshuvudets naturreservat Länsstyrelsen i Norrbottens län
Katrinelunds naturreservat

Katrinelunds naturreservat är ett naturreservat i Sala kommun i Västmanlands län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 100 hektar stort. Reservatet ligger strax norr om Sala och består av barrskog med inslag av lövträd. I sydöstra delen av reservatet finns ett vattenfyllt före detta kalkbrott - en rest efter tidigare kalkbrytning. Referenser Länsstyrelsen: Katrinelunds naturreservat
Lidmyrans naturreservat

Lidmyrans naturreservat är ett naturreservat i Lycksele kommun i Västerbottens län. Området är naturskyddat sedan 2019 och är 177 hektar stort. Reservatet ligger söder om Åttonträsk och består av granskog med inslag av gransumpskog och trädklädda myrar. Referenser Lidmyrans naturreservat Länsstyrelsen i Västerbottens län Noter