NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Königlicher Hofstall (Stockholm)

Königlicher Hofstall (Schwedisch: H.M. Konungens Hovstall) ist eine Stallung im Stockholmer Stadtteil Östermalm in der Nähe des Theaters Dramaten. Durch seine Lage mitten in der städtischen Bebauung unterscheidet er sich von ähnlichen Anlagen in anderen Königreichen. Das Personal des Hofstalles ist verantwortlich für alle offiziellen Transporte des schwedischen Königshauses. Er ist aufgeteilt in eine Auto- und eine Pferdeabteilung denen ein Hofstallmeister übergeordnet ist. Der Autopark besteht aus elf Limousinen, die von vier Chauffeuren gefahren werden. Die 16 Pferde des Stalles gehören alle zur Rasse Schwedisches Warmblut und sind von Fuchsfarbe, um einen einheitlichen Eindruck hervorzurufen. Die Pferde werden unabhängig von eventuellen öffentlichen Einsätzen täglich geritten. Dazu steht dem Stall auch eine Schrittmaschine zur Verfügung, mit der die Pferde täglich 45 Minuten gemächlich einem Rundkurs folgen. Der Hofstall ist mit seinen prachtvollen Kutschen, Paradeuniformen und Pferdegeschirren ein schwedisches Kulturgut. Die etwa 40 Kutschen sowie Pferde und Limousinen können bei geführten Rundtouren besichtigt werden. Geschichte Der erste Hofstall wurde 1535 unter Gustav Wasa auf der Insel Helgeandsholmen angelegt. Dieser wurde schon in den 1560er Jahren an die Stelle umgesiedelt, an der heute die Königliche Oper steht. Um 1670 entstand ein neuer Hofstall auf Helgeandsholmen im Auftrag von Karl XI. nach Plänen des Architekten Nicodemus Tessin der Ältere. Dieser brannte schon 1696 ab. Danach baute Nicodemus Tessin der Jüngere an gleicher Stelle einen neuen Hofstall, der etwa 200 Jahre Bestand hatte, bis das Gebäude abgerissen wurde, da die Neubauten von Reichsbank und Reichstag entstanden. Der heutige Hofstall wurde 1884 im Auftrag von Oskar II. gebaut. Der Architekt für das rote Ziegelsteingebäude war Fritz Eckert. Das erste betreute Auto war der 1899 gekaufte Mercedes-Benz von Kronprinz Gustav, dem späteren Gustav V. Bis 1950 verringerte sich die Anzahl der Pferde deutlich, wogegen die Anzahl der Limousinen auf 14 stieg. Weblinks Königlicher Hofstall auf der Seite des schwedischen Königshauses
Hovstallet (Väpnargatan)

Hovstallet, Väpnargatan é uma residência real da Família Real Sueca. Construída entre 1890 e 1894, foi projetada pelos arquitetos Fritz Eckert e Ernst Jacobsson como gerente de construção. Eckert criou uma instalação de castelo e em torno de um grande pátio com um edifício monumental. O tijolo vermelho foi usado muitas vezes em ligação com as estruturas para novas instalações industriais que apareceram no final de 1800. A instalação inclui um total de nove casas, e foi o início dos estábulos para 90 cavalos e 160 carruagens. O Palácio tem um número de andares à disposição da família real . Referências
Hovstallet, Väpnargatan

Hovstallet kallas H.M. Konungens hovstalls byggnad belägen i kvarteret Kusen vid Väpnargatan 1 och Riddargatan 22, intill Kungliga Dramatiska teatern på Östermalm i Stockholm. Byggnaden invigdes 1894 av kung Oscar II. Kungliga Hovstallet är ett statligt byggnadsminne. Tillkomst Hovstallet uppfördes mellan 1890 och 1894 efter ritningar av arkitekt Fritz Eckert vid Överintendentsämbetet med slottsarkitekten Ernst Jacobsson som byggledare. Stallet ersatte Tessins gamla Hovstall på Helgeandsholmen. Eckert reste inför projektet på en studieresa till Tyskland och utarbetade successivt under arbetets gång alla detaljritningar som krävdes för projektet. Han skapade en borgliknande anläggning kring en stor innegård med en monumental portbyggnad. Tegelarkitekturen med sina toureller och rundbågar samt rött Börringetegel med mönstermurningar i svartglaserat tegel påminner om Stora Bryggeriet och Östermalms saluhall som byggdes ungefär samtidigt kring 1890-talet. Liksom för Östermalmshallens fasad hämtades Hofstallets tegel från Börringe. Rött oputsat tegel användes gärna i samband med byggnader för nya industrianläggningar som tillkom i slutet av 1800-talet. Byggnadens stomme var för tiden modern och delvis gjord av betong. Anläggningen omfattade totalt nio hus grupperade kring en öppen innergård och bestod i början av stall för 90 hästar och vagnshus för 160 åkdon samt ett 50-tal bostadslägenheter. Byggnaden väckte protester vid sin tillblivelse eftersom den avskärmade den tidigare öppna platsen framför Artillerigården, där Artillerimuseum och Hedvig Eleonora kyrka bildade fond, från Strandvägen och Nybroviken. Nutiden I Hovstallet återfinns i dag ett antal våningar disponerade av kungahuset. Bland annat förfogar Prinsessan Madeleine med familj över en lägenhet där. Byggnaden är blåklassad av Stockholms stadsmuseum vilket innebär att det kulturhistoriska värdet anses motsvara fordringarna för byggnadsminne. I filmen "Fanny och Alexander" Exteriören figurerar även i filmen Fanny och Alexander av Ingmar Bergman, där den föreställer det Ekdahlska huset. Se även Hovstallet, Helgeandsholmen Stora stallet i Hagaparken Drottningholms slottsstall Rosendals stall Referenser Tryckta källor Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1977) [1973]. Stockholms byggnader: en bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm (3). Stockholm: Prisma. Libris 7406664. ISBN 91-518-1125-1 Hasselblad, Björn; Lindström, Frans (1979). Stockholmskvarter: vad kvartersnamnen berättar. Stockholm: AWE/Geber. Libris 7219146. ISBN 91-20-06252-4 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hovstallet, Väpnargatan. Statens Fastighetsverk om Kungliga Hovstallet ”Den okända Kusen”, artikel i Kulturvården nr 3 (2003) (PDF)
Annedal Church

The Annedal Church (Swedish: Annedalskyrkan) is a church building in Annedal in Gothenburg, Sweden. Belonging to the Gothenburg Annedal Parish of the Church of Sweden, construction begun in 1908 and the church was opened on Thanksgiving Day, 25 September 1910 by bishop Edvard Herman Rodhe. References External links Media related to Annedalskyrkan at Wikimedia Commons
Igreja de Annedal

A Igreja de Annedal (em sueco: Annedalskyrkan) é uma igreja luterana localizada em Änggården, na cidade de Gotemburgo, na Suécia. Foi construída em 1910, e pertence à Diocese luterana de Gotemburgo da Igreja da Suécia. Referências Ligações externas «Igreja da Suécia - Paróquia de Annedal» (em sueco)
Igreja de Askim

A Igreja de Askim (em sueco: Askims kyrka) é uma igreja luterana localizada em Askim, na cidade de Gotemburgo, na Suécia. Esta igreja foi construída em 1878–1879 pelo arquiteto August Krüger, e pertence à Diocese de Gotemburgo da Igreja da Suécia. Referências Ligações externas «Igreja da Suécia - Paróquia de Askim» (em sueco)
Igreja de Pater Noster

A Igreja de Pater Noster (em sueco: Pater Nosterkyrkan) foi uma igreja luterana localizada no bairro de Majorna, na cidade de Gotemburgo, na Suécia. O edifício foi construído em tijolo amarelo, com um campanário livre no exterior da construção. A igreja foi inaugurada em 1973, pertencendo então à Diocese de Gotemburgo da Igreja da Suécia. Em 2011, foi encerrada e vendida ao Município de Gotemburgo, que a transformou em creche. Referências Ligações externas «Igreja de Pater Noster». Igreja da Suécia - Gotemburgo. Consultado em 24 de outubro de 2012
Pater Nosterkyrkan

Pater Nosterkyrkan är en före detta kyrka vid Paternostergatan i södra delen av Majorna i Göteborg som användes som kyrka mellan 1973 och 2011. Den övertogs 2012 av Göteborgs stad och används sedan 2014 i förskoleverksamheten "Såggatan 73 förskola". Historik Kyrkan uppfördes 1973 med stöd av Göteborgs småkyrkostiftelse och är utförd i gult tegel med en friliggande klockstapel. En ny orgel byggd av Lindegrens orgelbyggeri invigdes den 10 oktober 1976 av komminister Gunnar Brodendal. Kyrkan fungerade under många år som distriktskyrka i Masthuggs församling men avvecklades på grund av vikande besöksantal. Den sista gudstjänsten hölls den 15 december 2011. I anslutning till detta återlämnades kyrkan till Göteborgs småkyrkostiftelse som 2012 genomförde försäljning till kommunen för att byggas om till förskola. Förskoleverksamheten "Såggatan 73 förskola" startades våren 2014. Kyrkklockan flyttades 2014 till den nybyggda Amhults kyrka, medan orgeln efter viss ombyggnad 2013–2014 togs i bruk som kororgel i Johannebergskyrkan. Orgel Den orgel som var i bruk 1976–2011 byggdes 1976 av Lindegrens Orgelbyggeri AB, Göteborg och var en mekanisk orgel med ny fasad. Den invigdes 10 oktober 1976 av komminister Gunnar Brodendal. Orgeln flyttades 2013 till koret i Johannebergskyrkan, och togs i bruk 2014 som kororgel efter viss ombyggnad. Referenser Noter Källor Julhälsningar till församlingarna i Göteborgs stift 1977, red. Prosten Fritz Helldén, Göteborgs Stifts-Tidnings Förlag, Göteborg 1977 ISSN 0284-2084, s. 175 Hansson, Hans-Olof (2016). Småkyrkorörelsen i Göteborg 70 år. Göteborg: Församlingsförlaget. Libris 19821353. ISBN 9789172710702 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:III, Göteborgs stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784
Вестра Йоталанд (лен)

Лен Вестра Йоталанд (на шведски: Västra Götalands län) е лен в югозападна Швеция. Граничи на север с лените Вермланд, на североизток с Йоребру, на изток с лените Йостерйотланд и Йоншьопинг, на юг с лен Халанд, а на запад с норвежкия фюлке Йостфол и протока Скагерак. Административен център на лена е град Гьотеборг. Общини в лен Вестра Йоталанд В рамките на административното си устройсто, лен Вестра Йоталанд се разеделя на 49 общини със съответно население към 31 декември 2013 : Източници
Västra Götaland

Västra Götaland o Västra Götalands län és un comtat o län a la costa occidental de Suècia. És el cor de la província històrica de Götaland. Fa frontera amb els comtats de Värmland, Örebro, Östergötland, Jönköping i Halland, així com amb el comtat noruec d'Østfold, els llacs Vättern i Vänern, i el mar de Skagerrak. Municipis Vegeu també Lidan Gunnar Wennerberg Referències Enllaços externs Oficina Administrativa del comtat de Västra Götaland
Västra Götaland

Västra Götaland (Västra Götalands län) je kraj rozkládající se na západním pobřeží Švédska. Sousedí s kraji Värmland, Örebro, Östergötland, Jönköping a Halland. Na západě rovněž sousedí s norským krajem Østfold. Kraj Västra Götaland je druhým nejlidnatějším a pátým nejrozlehlejším švédským krajem. V kraji žije zhruba 1 500 000 obyvatel. Centrem kraje je Göteborg, který má 750 000 obyvatel. Kraj vznikl v roce 1998 sloučením krajů Älvsborg, Göteborg a Bohus a Skaraborg. Krajské symboly Kraj obdržel znak při svém vzniku v roce 1998. Jedná se o kombinaci znaků Västergötlandu, Bohuslänu, Dalslandu a Göteborgu. Pokud je znak zobrazen s královskou korunou, reprezentuje krajskou správní radu. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Västra Götaland County na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Västra Götaland na Wikimedia Commons Region Västra Götaland Správní rada kraje Västra Götaland
Västra Götalands län

Västra Götalands län er et vestsvensk län (amt) omfattende landskaberne Dalsland, Bohuslän og dele af Västergötland (Mullsjö og Habo kommuner indgår i Jönköpings län) samt Södra Råda sogn i Värmland. Länet består af 49 kommuner og har ca 1,6 millioner indbyggere, hvilket er 17 procent af Sveriges befolkning. Länet grænser op til Värmlands län, Örebro län, Östergötlands län, Jönköpings län og Hallands län. Länet grænser også til Østfold i Norge. De store søer Vättern og Vänern ligger også i länet. Historie Västra Götalands län er et relativt nyt storlän, oprettet 1. januar 1998 ved at sammenlægge Älvsborgs län, Göteborgs og Bohus län samt store dele af Skaraborgs län. Kommunerne Mullsjö og Habo, som indgik i Skaraborg, kom i stedet under Jönköpings län. Større byer De tredive største byer i Västra Götalands län, sorteret efter indbyggertal: Den 31 december 2022 havde Storgöteborg 1.070.953 indbyggere.[1] Øer Tre af Sveriges ti største øer ligger i länet: Orust, tredjestørste Hisingen, fjerdestørste Tjörn, sjettestørste Eksterne henvisninger Västra Götalands län Arkiveret 18. januar 2009 hos Wayback Machine Länsstyrelsen i Västra Götalands län Landstinget Västra Götalandsregionen
Västra Götalands län

Västra Götalands län ist eine Provinz (län) im Westen Schwedens. Västra Götalands län umfasst die historischen Provinzen Västergötland, Bohuslän und Dalsland und entstand am 1. Januar 1998 durch den Zusammenschluss von Skaraborgs län, Älvsborgs län und Göteborgs och Bohus län. Mit etwa 1.773.000 Einwohnern ist Västra Götalands län nach Stockholms län die bevölkerungsmäßig größte Provinz Schwedens. 16,7 % der schwedischen Bevölkerung leben hier (Stand: 31. Dezember 2024). Die Fläche macht 6,4 % des schwedischen Staatsgebiets aus. Die Residenzstadt ist Göteborg, weitere wichtige Städte sind Vänersborg, Lidköping, Borås, Uddevalla, Trollhättan, Skövde und Mariestad. Politik Regionalrat Wahlen seit 2018 Der Regionalrat wird folgendermaßen turnusmäßig alle vier Jahre gebildet: Nach der Wahl wurde eine Mitte-links-Minderheitsregierung aus S, V und MP gebildet. Gemeinden und Orte Gemeinden Zu Västra Götalands län gehören folgende 49 Gemeinden (schwedisch: kommuner): (Stand: 31. Dezember 2024) Größte Orte Göteborg (549.839) Borås (66.273) Trollhättan (46.457) Skövde (34.466) Uddevalla (31.212) Lidköping (25.644) Alingsås (24.482) Kungälv (22.768) Vänersborg (21.699) Lerum (16.855) Falköping (16.350) Mölnlycke (15.608) Mariestad (15.591) (Einwohner Stand 31. Dezember 2010) Weblinks Einzelnachweise
Provincia de Gotia Occidental

La provincia de Gotia Occidental (del sueco: Västra Götalands län) es una provincia («län») meridional de Suecia situada en la costa oeste sueca cerca del mar del Norte. Tiene una superficie de 23 942 km². Cuenta con un gobierno civil o länsstyrelse, el cual es dirigido por un gobernador nombrado por el gobierno. También posee una diputación provincial o landsting, la cual es la representación municipal nombrada por los ciudadanos de la provincia. Limita al norte con la provincia de Värmland; al noreste, con la provincia de Örebro; al este con la provincia de Jönköping; al sur, con la provincia de Halland; al oeste, con el estrecho de Skagerrak; y al noroeste, con Noruega, con la provincia de Østfold. Historia La provincia se formó el 1 de enero de 1998 a través de la fusión de las provincias de Gotemburgo y Bohus (establecida en 1680), la provincia de Älvsborg y la mayor parte de la provincia de Skaraborg (este último establecido en 1634). Los municipios de Mullsjö y Habo, que anteriormente formaban parte de la provincia de Skaraborg, se han incluido en el provincia de Jönköping. Un año después, los consejos de provincia correspondientes se fusionaron en la región de Västra Götaland.​ Geografía El condado comprende la totalidad de Bohuslän, las partes principales de Dalsland y Västergötland y partes más pequeñas de Halland (parroquia de Lindome) y Värmland (parroquia de Södra Råda). Está formado por 49 municipios, lo que lo convierte en el condado con mayor número de municipios de Suecia, y tiene algo más de 1,6 millones de habitantes, lo que supone alrededor del 16,7% de la población sueca y lo convierte en el segundo condado más grande en términos de población. Limita con los condados de Värmland, Örebro, Östergötland (en el Vättern), Jönköping y Halland. El condado también limita con el condado de Viken, en Noruega. La frontera del condado pasa por los dos lagos más grandes de Suecia, Vänern y Vättern. Municipios Véase también Organización territorial de Suecia Meseta de Billingen Referencias Enlaces externos Lista de gobernadores del condado de Västra Götaland
Comté de Västra Götaland

Le comté de Västra Götaland (Västra Götalands län en suédois), nom signifiant « Gothie occidentale », est une région suédoise située sur la côte ouest du pays. Il est voisin des comtés de Värmland, Örebro, Östergötland, Jönköping et Halland. Il partage également une frontière avec le comté norvégien d’Østfold, et borde les lacs Vättern et Vänern. Il fut créé en 1998 par la fusion des anciens comtés de Göteborgs et Bohus, d'Älvsborg et de Skaraborg. Sa capitale est Göteborg où réside le préfet. Mais le siège du conseil régional est à Vänersborg, ancien chef-lieu du comté d'Älvsborg. C'est le deuxième des comtés suédois après le comté de Stockholm par la population. Provinces historiques Le territoire du comté de Västra Götaland correspond aux anciennes limites des provinces historiques de Västergötland, Bohuslän et Dalsland, sauf pour les deux communes de Mullsjö et de Habo, en Västergötland, qui ont choisi, dans un référendum, d'appartenir au comté de Jönköping lors de la fusion en 1998. Pour l’histoire, la géographie et la culture, voir Västergötland, Bohuslän et Dalsland. Héraldique Le blason du comté fut conçu en 1999, lors de la création de cette nouvelle entité administrative. Il consiste en une combinaison des blasons de la ville de Göteborg et des provinces historiques de Västergötland, Bohuslän et Dalsland. Lorsqu’il est représenté avec une couronne royale, le blason symbolise le conseil d’administration du comté. Administration Les principales missions du conseil d’administration du comté (Länsstyrelse), dirigé par le préfet du comté, sont de satisfaire aux grandes orientations fournies par le Riksdag et le gouvernement, de promouvoir le développement du comté et de fixer des objectifs régionaux. Politique Le conseil régional de Västra Götaland (Västra Götalandsregionen en suédois) est une forme avancée d’assemblée locale, spécifique à ce comté et à ceux de Skåne et de Gotland. Pendant une période d’essai, cette institution a assumé certaines tâches normalement dévolues au conseil d’administration du comté ou au parlement suédois. Communes Le comté de Västra Götaland est subdivisé en 49 communes (Kommuner) au niveau local. Notes et références Voir aussi Articles connexes Tobias Andersson Liens externes (sv + en) Conseil d’administration du comté (sv + en) Conseil régional (sv + en) Association des autorités locales de la région de Göteborg Portail de la Suède
Županija Västra Götaland

Županija Västra Götaland (šved. Västra Götalands län) županija je na zapadnoj obali Švedske. S populacijom od 1 550 000 žitelja (17% ukupnog stanovništva u Švedskoj) na drugom je mjestu među švedskim županijama po napučenosti, a na petom po veličini ozemlja koje obuhvaća. Glavni grad je Göteborg. Västra Götaland graniči sa županijama Värmland, Örebro, Östergötland, Jönköping Halland, te s norveškom županijom Østfold. Nastala je ujedinjenjem županija Gothenburg i Bohus, Älvsborg i Skaraborg 1998. godine. Općine u Županiji Županija je podijeljena na četrdeset i devet manjih administrativnih jedinica - općina ili naseljenih zona (šved. kommuner). Gradovi: Lödöse.
Västra Götaland megye

Västra Götaland megye (Västra Götalands län) Nyugat-Svédország egyik megyéje. Szomszédai Värmland, Örebro, Östergötland, Jönköping és Halland megyék. Norvégiában az Østfold megyével határos. A megyét a Vättern és Vänern tavak, valamint a Skagerrak-szoros veszik körül. Tartomány Fő szócikkek: Västergötland tartomány, Bohuslän tartomány, Dalsland tartomány A megye a történelmi tartományok területein fekszik. Címer Fő szócikkek: Västergötland tartomány címere, Bohuslän tartomány címere, Dalsland tartomány címere A megye létrejöttekor, 1999-ben kapta címerét. A címerben a három történelmi tartomány címere valamint Göteborg címere van összevonva. Ha a korona is rajta van, akkor a Megye Adminisztrációs Bizottságát jelöli. Népesség Jegyzetek Külső hivatkozások Västra Götaland megye adminiszációja Västra Götaland megye
Contea di Västra Götaland

La contea di Västra Götaland o Västra Götalands län è una delle contee o län della Svezia situata nella parte occidentale del Paese. Confina con le contee di Värmland, Örebro, Östergötland, Jönköping, Halland, con la contea norvegese di Østfold e con il laghi Vättern e Vänern. Inoltre si affaccia sullo Skagerrak (Mare del Nord). La contea venne creata nel 1998 con la fusione delle tre precedenti e storiche contee di Göteborg, Älvsborg e Skara. Comuni Aree naturali protette In questa contea si trovano il parco nazionale Djurö, il parco nazionale Kosterhavet, il parco nazionale Tresticklan e parte del parco nazionale Tiveden. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su contea di Västra Götaland Collegamenti esterni VisitSweden - sito ufficiale dell'ente svedese per viaggi e turismo, su visitsweden.com. URL consultato il 9 novembre 2006 (archiviato dall'url originale il 17 ottobre 2006). Amministrazione del Västra Götalands län, su o.lst.se. Turismo nel Västra Götaland, su vgregion.se.
Västra Götalands län

Västra Götalands län, provincie Västra Götaland, is een län, een provincie in het zuidwesten van Zweden. Het grenst aan vijf andere Zweedse provincies: Värmlands län, Örebro län, Östergötlands län, Jönköpings län en Hallands län, aan de provincie Østfold in Noorwegen en het ligt in het westen aan het Skagerrak. Västra Götalands län valt voor een groot deel samen met het landschap Västergötland. De hoofdstad van Västra Götalands län is Göteborg, de op een na grootste stad van Zweden. De provincie heeft een oppervlakte van 23.942 km² en had 1.742.917 inwoners in 2021. De provincie ontstond op 1 januari 1998 na het samenvoegen van de provincies Göteborgs och Bohus län, Skaraborgs län en Älvsborgs län. Bestuur Västra Götalands län heeft, zoals alle Zweedse provincies, een meerduidig bestuur. Binnen de provincie vertegenwoordigt de landshövding de landelijke overheid. Deze heeft een eigen ambtelijk apparaat, de länsstyrelse. Daarnaast bestaat de landsting, dat feitelijk een eigen orgaan is naast het län, en dat een democratisch bestuur, de landstingsfullmäktige, heeft dat om de vier jaar wordt gekozen. Landshövding Anders Danielsson is sinds september 2017 de vertegenwoordiger van de rijksoverheid in Västra Götalands län, een onafhankelijk politicus die eerder aan het hoofd stond van Säkerhetspolisen en het Zweedse migratiebureau. Landsting De Landsting, formeel Västra Götalands läns landsting, wordt bestuurd door de landstingsfullmäktige die sinds 2011 meer bevoegdheden heeft. De raad staat nu bekend als regionfullmäktige en telt 149 leden. Zij kiezen een dagelijks bestuur, de regionstyrelsen. Deze bestaat uit een minderheidscoalitie van de burgerlijke partijen met de Centrumpartij, Liberalen, Christendemocraten en Moderaterna, aangevuld met de Groenen. Bij de laatste verkiezingen, in 2018, was de zetelverdeling in de regionfullmäktige: Vänsterpartiet V: 15 zetels Sveriges Socialdemokratiska Arbetareparti S: 41 zetels Miljöpartiet de Gröna MP: 7 zetels Sverigedemokraterna SD: 20 zetels Demokraterna D: 5 zetels Centerpartiet C: 12 zetels Liberalerna L: 10 zetels Kristdemokraterna KD: 11 zetels Moderata samlingspartiet M: 28 zetels Gemeenten