NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ugglums kyrka

Ugglums kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Gudhems församling (före 2006 Ugglums församling) i Skara stift. Den ligger i norra delen av Falköpings kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan från 1100-talet är uppförd av sandsten i äldre romansk stil. Under det nordiska sjuårskriget på 1560-talet utsattes kyrkan för en dansk påhälsning och kulhålen finns fortfarande kvar i kyrkporten. Prästen Herr Erik och byborna visade stort mod och lyckades försvara kyrkan. Lejonet på vindflöjeln är en symbol för detta, medan Herr Erik själv ligger begravd under predikstolen. Kyrkan genomgick en renovering år 1820 då kyrkan förlängdes, vapenhuset på södra sidan revs och en läktare anlades. Läktaren är numer riven. Även klockstapeln är från 1820. År 1914 och 1999 restaurerades kyrkan. Från 1100- och 1200-talen finns tre liljestenar och två runstenar (Vg 94 och Vg 95) bevarade. En av runstenarna har en latinsk inskription som bl.a. säger Haraldus me fecit d.v.s. "Harald gjorde mig". Runstenarna ingår nu i Historiska museets samling. Inventarier Altartavlan är från 1750. Predikstolen från 1714 är utförd av bildhuggaren Gustav Külman med skulpturer som visar Jesus och apostlarna Markus, Lukas och Johannes. Altarprydnaden med motivet Golgatascenen tillkom 1750. En tronande madonnaskulptur från slutet av 1400-talet utförd i ek. Höjd 125 cm. Förvaras i Statens historiska museum. Bilder Externa länkar Bengans historiska sidor - Ugglum Wikimedia Commons har media som rör Ugglums kyrka. Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 165. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8
Ukna kyrka

Ukna kyrka är en kyrkobyggnad i Ukna i Linköpings stift. Den är församlingskyrka i Ukna församling. Kyrkobyggnaden Omkring en kilometer nordväst om nuvarande kyrkplats fanns en medeltida kyrka vid prästbostället Storhammar, som uppfördes på 1200-talet. Numera är medeltidskyrkan ruin. Nuvarande kyrka uppfördes åren 1836–1838 av byggmästare Jonas Jonsson efter ritningar av arkitekt Pehr Axel Nyström d.ä. Kyrkan har en stomme av tegel och består av ett långhus orienterat i nordost-sydvästlig riktning. Vid nordöstra sidan finns koret med en utbyggd absid och vid sydvästra sidan finns också en absid. Vid nordvästra långsidan finns en vidbyggd sakristia och vid sydöstra långsidan finns ett kyrktorn med lanternin. Taken på långhus, torn, lanternin och absider är täckta av plastbelagd svart plåt. Inventarier I korets södra del finns en dopfunt av granit samt två piedestaler i samma material. Dessa tillkom 1988-1989 och är från Kasinge i Ukna socken och delvis en gåva av AB Bohussten. Nuvarande predikstol tillkom vid en renovering 1901. Vid en renovering 1938 tillkom ett nygjort ljudtak krönt med ett emblem från den gamla kyrkans predikstol. I kyrkan finns en gravhäll från den gamla kyrkan med runinskrift – se Smålands runinskrifter 145. Orgel År 1743 sattes en orgel i koret över klockarens stol. Det skänktes av Carl Gustaf Boije af Gennäs (1687-1769). Organisten Olof Kinberg byggde en orgel med 5 stämmor som kostade 300 daler. År 1836 byggde Pehr Zacharias Strand, Stockholm en orgelm med 7 1/2 stämmor. Nuvarande orgel, som tillkom 1937, är tillverkad av Gebrüder Rieger, Jägerndorf, Tjeckoslovakien. Fasaden är delvis från 1836 års orgel. Orgeln har pneumatisk traktur och registratur. 2019-2020 utförde firman Tostareds Kyrkorgelfabrik en renovering av orgeln. Galleri Referenser Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter Externa länkar Kyrktorget - Ukna kyrka Wikimedia Commons har media som rör Ukna kyrka.
Ullaberg

Ullaberg är ett boställe som byggdes i slutet av 1700-talet och antas ha varit bostad för gruvfogden i den närbelägna Förola gruva i Svärta socken, Nyköpings kommun. Bland tidigare ägare märks familjen von Berchner på Svärta gård, vars dotter givit namn åt Ullaberg. Omkring 1870 var Ullaberg gruv- och lantarbetarbostad med cirka 30 personer boende i huset. På 1930-talet skänktes huset till hembygdsföreningen och den kyrkliga syföreningen. Efter en renovering blev Ullaberg hembygdsgård. Sedan 1948 har Ullaberg varit privatbostad. Ullaberg blev byggnadsminnesförklarad 1968. Källa Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Ullaberg förr och nu Wikimedia Commons har media som rör Ullaberg.
Ullarps naturreservat

Ullarp är ett naturreservat i Eftra socken i Falkenbergs kommun i Halland. Det har en yta på sex hektar och består av ekhagmark. Det är skyddat sedan 1977 och ägs av Naturvårdsverket. Inom området häckar bland annat mindre hackspett. Andra fåglar i området är bland annat svarthätta, trädgårdssångare och näktergal. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ullarp.﻿ Ullarp, Länsstyrelsen i Hallands län
Ullatti kyrka

Ullatti kyrka, kyrkobyggnad i Ullatti längs länsväg 394 i Gällivare kommuns skogsbygd. Den tillhör Gällivare församling i Luleå stift. Kyrkan är vit och byggdes 1956-1957. Arkitekt var Georg Rudner, som även har ritat bland annat ombyggnaden av Gustaf Vasa kyrka i Stockholm samt orgelfasad i Hjärtums kyrka i Bohuslän. Kostnaderna bestreds dels av bygdens egna insatser, dels av gåvor. Två av de tre kyrkklockorna skänktes av Gällivare Allmänningsskog. Orgel Den nuvarande orgeln är byggd 1957 av Grönlunds Orgelbyggeri, Gammelstad och är en mekanisk orgel. Det är kyrkans första orgel. Källor Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:III, Härnösands stift, Luleå stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Ullatti kyrka - presentation med bilder (Gällivare församlings webbplats)
Ullene kyrka

Ullene kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Floby församling (före 2006 Ullene församling) i Skara stift. Den ligger i den västra delen av Falköpings kommun. Kyrkobyggnad Kyrkan som uppfördes 1847 i empirstil ersatte den äldre kyrkan i romanstil som revs. Murarna efter den medeltida kyrkan finns nu ett hundratal meter söder om den nuvarande. Drygt två kilometer söder om Ullene kyrka, i Åsaka by, finns grunden efter ytterligare en medeltida kyrka. Inventarier Kyrkans äldsta föremål är en mässhake från 1400-talet. På den finns en rad kvinnliga helgon broderade i en teknik som indikerar ett östeuropeiskt ursprung. Två klockor finns varav Storklockan blev omgjuten 1891 av Johan A. Beckman & Co. i Stockholm. Lillklockan blev omgjuten 1737 i Skövde av Privl. klockgjutaren Andreas Wetterholtz från Malmö. Klockan fick no. 108. Ullene gamla kyrka Ullene (tidigare ortnamn Ullened) gamla kyrka var uppförd i romansk stil med rakslutet kor. Byggnaden var belägen på en stor sandbacke 3,5 meter hög som möjligen är en avplanad storhög. Långhusets innermått var 8,5 x 6,5 meter och korets innermått 4,5 x 3,5 meter. Hela anläggningens längd har varit 14,9 meter och dess bredd 8,6 meter. Materialet bestod av tuktad sandsten och bearbetad gråsten. Sandstenen ingick främst i byggnadens yttermurar och flata gråstenshällar i korets golv. Altaret i koret har varit 1,5 X 0,95 meter stort och uppbyggt av kalksten till en höjd av en meter. Bänkar av sten har funnits längs korets norra och södra sidor. Skalmurarna har haft en gulvit puts . Den medeltida kyrkan i Ullene revs 1847 samtidigt som den nya kyrkan byggdes cirka hundra meter längre norrut i kyrkbyn. Ruinen efter den gamla kyrkan grävdes ut och konserverades 1967. Vid utgrävningen hittades en hel del gamla mynt, varav 150 är från medeltiden. De äldsta är svenska och norska mynt från slutet av 1100-talet. Även danska medeltidsmynt hittades. Källor Våra Kyrkor. 1990. sid. 168. ISBN 91-97156108 Kyrka och Prester inom Vilske Kleva pastorat. Klefva, Ullened och Bjurums kyrkor. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ullene kyrka. Referenser
Ullervads kyrka

Ullervads kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Ullervads församling i Skara stift. Den ligger i tätorten Ullervad 5 kilometer söder om centralorten i Mariestads kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes i nyklassicistisk stil 1859-1861 under ledning av arkitekt Johan Fredrik Åbom. Kyrkan invigd oktober 1861. Grundsten lagd 1859. Byggtid april 1860- september 1861. Sockel av huggen granit. Murarna uppförda av sprängd och filad granit. Port-, fönsteröppningar, gesimser och gluggar murade av tegel. Yttre taket var av Kjellsvikens skiffer vilande på näverklätt lager av bräder. Kyrkans längd 17,6 meter, bredd 8 meter, sidomurarnas höjd 3,3 meter över sockeln, tornets höjd 12,8 meter, överst kors med åskledare. Salkyrkan har ett rektangulärt långhus med tresidigt kor i öster och torn i väster. Takstolarna är synliga under innertaket och bär upp ett valv av välarbetat trä. Golvet av huggen tegelsten. Koret upphöjt en liten bit över övriga golvet. Ett 2½ m. högt skrank avskiljer sakristian från kyrkan. Gångar i mitten och på sidorna. Bänkar utan dörrar (första kyrkan i Sverige). Införd fri bänkplatsordning. 500 sittplatser i kyrkan och 100 sittplatser på läktaren. Orgelläktare förberedd för en 16 stämmors mekanisk orgel. Totalpris för bygget (utom naturatimmar inlagda) 29 000 rdr. Åren 1933-1934 genomfördes en renovering under ledning av arkitekt Axel Forssén. Nuvarande sakristia av tegel med källare uppfördes då norr om koret. Inventarier Dopfunten är från 1200-talet. Skulpturer i ett altarskåp från 1400-talet utförda i okänt träslag och anses vara från Nordtyskland. Skåpet mäter 245 x 178 cm och är utställt på altaret. Altarskåpet är från 1400-talet. Predikstolen är troligen samtida med nuvarande kyrka. En altartriptyk är från 1600-talet eller 1700-talet och har skulpterade figurer tillverkade av Herman Rodke vid slutet av 1500-talet. Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 191. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Ullervad-Leksbergs hembygdsförening Bebyggelseregistret Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ullervads kyrka.
Ulleråkers sjukhus

Ulleråkers sjukhus, under en period kallat Upsala hospital, var ett mentalsjukhus i Uppsala. Historik Ett tidigare kronobränneri på Ulleråkersområdets norra del blev platsen för Uppsala hospitals- och lasarettsinrättning 1811. Hospitalet fick karaktären av ett psykiatriskt sjukhus 1861 och året därpå etablerades här Sveriges första psykiatriska universitetsklinik. I början av 1900-talet hade sjukhuset utökats till att bland annat innehålla en asyl med 800 vårdplatser för kroniskt psykiskt sjuka. Namnet Ulleråkers sjukhus tillkom 1931 när sjukhuset blev ett statligt sinnessjukhus för Uppsala och Stockholms län, med 1 250 vårdplatser. På 1970-talet hade antalet vårdplatser ökat till 1 400. En särskild inrättning, Kronåsens sjukhus, var länge förlagd till och samorganiserad med Ulleråkers sjukhus. Kronåsen var avsett för barn och ungdomar till och med tonåren med särskilt svår psykiatrisk problematik och hade stora delar av Mellansverige som upptagningsområde. Sjukhuset är nedlagt sedan flera år. År 1988 upphörde Ulleråkers sjukhus att vara en egen förvaltning och blev en del av Akademiska sjukhusets psykiatridivision. Sedan dess har antalet vårdplatser reducerats och när den sista psykiatriska verksamheten flyttades från Ulleråker fanns cirka 100 slutna vårdplatser. Vården bedrivs idag till största delen vid psykiatriska öppenvårdsmottagningar, behandlingshem samt med insatser av rehabiliteringsteam. Kända personligheter på Ulleråkers sjukhus Personal Bengt Berggren, 1921–1997, överläkare Jan "Moltas" Erikson, 1932–1988, svensk underhållare och psykiater Lars Gunne, 1923–2020, professor i psykiatri Gustaf Kjellberg, 1827–1893, professor i psykiatri Eva Lagerwall, 1899–1960, rättsläkare vid rättspsykiatriska kliniken Herman Lundborg, 1868–1943, docent i psykiatri, professor i rasbiologi Emmy Rappe, 1835–1896, sjuksköterskepionjär Frey Svenson, 1866–1927, professor i psykiatri Henry Sälde, 1916–1983, överläkare och sjukhuschef Patienter Gustaf Fröding, 1860–1911 (patient 1899–1905), skald. Pjäsen Sjung vackert om kärlek handlar om Frödings tid på Ulleråker. Ernst Josephson, 1851–1906 (patient 1888–1889?), konstnär Johan Erik Olsson, "Lim-Johan", 1865-1944 (patient 1904-1912). Konstnär Helge Söderblom, 1896 - 1932, skådespelare Christer Pettersson, 1947–2004, känd missbrukare och våldsbrottsling Galleri Se även Medicinhistoriska museet i Uppsala Källor Ulleråker kan ge plats åt bostäder. UNT 20 september 2008. Ulleråkers historia Noter
Ullnasjön

Ullnasjön (tidigare även Ormgårdssjön ) är en lerslättssjö i Täby och Österåkers kommuner, samt en mindre del i norr i Vallentuna kommun, Stockholms län som ingår i Åkerström-Norrströms kustområde. Sjön är 4,5 meter djup, har en yta på 2,96 kvadratkilometer och befinner sig 11 meter över havet. Den avvattnas till Östersjön (Stora Värtan) via Ullnaån. Vid provfiske har bland annat abborre, björkna, braxen och gers fångats i sjön.. Sjön har ett rikt fågelliv. På dess västra sida ligger två golfbanor samt Ullna koloniområde. Delavrinningsområde Ullnasjön ingår i delavrinningsområde (659883-163373) som SMHI kallar för Utloppet av Ullnasjön. Medelhöjden är 32 meter över havet och ytan är 16,66 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde Ullnaån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (59 procent). Avrinningsområdet har 3,08 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 18,4 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 0,54 kvadratkilometer eller 3 procent av avrinningsområdet. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Björkna Braxen Gärs Gös Mört Ruda Sarv Sutare Se även Lista över insjöar i Österåkers kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Ullnasjön Täby kommun Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Ullnasjön på VISS
Ulricehamns kyrka

Ulricehamns kyrka är en kyrkobyggnad som ligger centralt i Ulricehamn intill sjön Åsunden. Den tillhör Ulricehamns församling i Skara stift. Kyrkobyggnaden Den ursprungliga kyrkan uppfördes av gråsten på 1300- eller 1400-talet — en tid då få kyrkor byggdes i stiftet. Den hade ett rakt avslutat kor och kyrkorummet saknade valv. År 1637 vidgades fönstren vid södra väggen och 1660 tillkom ett vapenhus vid södra sidan, vilket dock senare revs vid okänd tidpunkt. År 1684 byggdes kyrkan ut åt öster och ett nytt stort rakt avslutat kor tillkom. Samtidigt togs tre fönster upp vid norra väggen och en ingång byggdes vid västra kortväggen. Kyrkorummet fick valv, som 1688 dekorerades med figurmålningar av konstnären Anders Falk och 1715 tillkom ett gravkor vid södra sidan. Det lanterninprydda tornet byggdes 1758 då även kyrkan förlängdes åt väster. Sakristian vid norra sidan tillkom 1791. En stor förändring tillkom 2002 då samlingsutrymmen byggdes på ömse sidor av tornet. Interiören är hållen i barockstil med ett brädvalvet bemålat med himlaskyar och scener ur bibliska historien år 1688 av Anders Falck, vilka kompletterades 1761 av Sven Wickström. Västläktaren har marmoreringar och målningar från 1713. Därtill finns målade draperingar kring fönstren harmonierande inredning som tillkom vid restaureringen 1937. Kyrkogården som omger kyrkan är parkliknande och uppvisar flera exempel på gravkonst från 1700- och 1800-talen. Inventarier Predikstolen och altaruppsatsen i barockstil med rikt skulpterat bladverk är utförda 1717 av rådmannen Hans Christoffer Datan. Kalk och oblatdosa av drivet silver från 1700-talets mitt. Korfönstren försågs 1927 med glasmålningar utförda av Yngve Lundström. Den stora ljuskronan är daterad till 1687 medan den lilla ljuskronan i mittgången är tillverkad 1627 i Belgien. Den mellanstora ljuskronan är yngst och daterad till 1759. Klockor I tornet hänger tre kyrkklockor som tillkom så sent som 1929 och ersatte tre äldre klockor. Den tidigare mellanklockan, som är av en senmedeltida normaltyp utan inskrifter, hänger i stadsparken. Den andra klockan såldes till Böne kyrka och den tredje klockan flyttades till Vists kyrka. Orgel På orgelläktaren i väster har fasaden från 1740 års orgel bevarats inklusive ljudande pipor från första manualens Principal 8'. Den byggdes av Olof Hedlund. Den nuvarande orgeln byggdes år 2019 av Tostareds Kyrkorgelfabrik. Den har mekanisk traktur och elektrisk registratur med 20.000 fria kombinationer. Bilder Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 182. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Vår svenska kyrka / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 317. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 203. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Svenska kyrkan i Ulricehamn Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ulricehamns kyrka.
Ulva

Ulva är en by i sydligaste delen av Bälinge socken cirka 7 km norr om Uppsala i Uppsala kommun. I byn ligger Ulva kvarn som bedrev kvarnverksamhet i olika former mellan 1200-talets slut och 1963. Sedan 1984 finns en hantverksby med olika aktiviteter i kvarnens byggnader. Historia Namnet ”Ulva” härrör från den tiden då platsen var ett vadställe över Fyrisån. Här kunde man se bland annat vargen (ulven) ta sig över vattnet. Ulva kvarn är en vattenkvarn som hämtade sin vattenkraft från Fyrisån som här utvecklar ett fall på fyra meter, Upplands högsta. En kvarnverksamhet omtalas redan på 1300-talet (första gången omnämnt i skrift 1275). Under 1500-talet var stället kronoegendom som under 1600-talet donerades till Uppsala universitet. På en karta från 1690 framgår att det fanns här fyra olika vattenkvarnar. Det nuvarande kvarnhuset, den stora vitputsade stenbyggnaden i 2½ våningar, uppfördes mellan 1757 och 1759. Vid sekelskiftet 1900 fanns här även herrgård, sågverk, vävstuga och ett litet jordbruk samt järnbruk och gjuteri. Kvarnrörelsen övergick i privat ägo 1929 och drevs fram till 1963, då den såldes till kommunen av den siste mjölnaren David Karlsson. Kommunen köpte upp Ulva kvarn för fallrätten, då det var av vikt för Uppsalas dricksvattenförsörjning eftersom Fyrisåns vatten pumpas upp genom Uppsalaåsen. Huvudbyggnaden brann 1998 och fick därefter rustas och renoveras för att återinvigas 1999. Samhället Ulva fungerar sedan 1984 som hantverksby med hantverkare, butiker, kafé och restaurang. I huvudbyggnaden ligger antikmarknaden Ulva diversehandel och högst upp Glashyttan Ulven som etablerades 1984. Omgivningen runt Ulva är ett omtyckt rekreationsområde året runt. På sommaren finns även badmöjligheter. Första helgen i september hålls den årliga Ulva marknad. Av Upsala Nya Tidnings läsare har Ulva kvarn röstats fram som Uppsalas smultronställe nummer 1. Vattenkraftverk I Ulva finns också ett vattenkraftverk som levererar ungefär 200 kW elektrisk effekt, med en årlig produktion på 800 MWh vilket innebär en kapacitetsfaktor på knappt 50 %. Den ägs av Ulva Kraft Aktiebolag vilket i sin tur har privata ägare. Bilder Referenser Noter Källor Destination Uppsala: Ulva Kvarn Ulva kvarn Naturkartan: Ulva Kvarn, friluftsområde Informationstavla på platsen Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ulva.
Ulvsundaskolan

Ulvsundaskolan, tidigare Ulvsunda folkskola, som byggdes 1948, ligger på Johannesfredsvägen 45 i Johannesfred i Bromma väster om Stockholm och är en kommunal lågstadieskola med drygt 90 elever. Läsåret 2025/2026 hade skola ca 45 elever vilket gör den till en av Stockholms minsta skolor. Skolbyggnaden ritades av arkitekt Björn Hedvall. Skolan är en grundskola och har årskurserna F till 3, det vill säga Förskoleklass samt klasserna 1, 2 och 3. Därefter flyttar barnen över till Alviksskolan i Alvik, som Ulvsundaskolan tillhör. Tidigare gick eleverna även årskurs 4, 5 och 6 på Ulvsundaskolan innan de fortsatte på högstadiet på Alviksskolan. Verksamhet Läsåret 2012/2013 består skolan av en förskoleklass, en ren förstaklass som heter Räven samt klasserna Lodjuret och Järven, två åldersintegrerade klasser åk 1-3. Totalt går drygt 90 barn på skolan. Ulvsundaskolan är en annexskola till Alviksskolan. Skolan ligger i ett område av Bromma och som gränsar till Solna. Skolan har lärare, fritidspedagoger, barnskötare och speciallärare. Skolan har en stor skolgård med asfalt, fotbollsplan och lekpark. Barnen har också tillgång till ett mindre skogsområde som ligger alldeles bakom skolan. Skolan har stora lokaler, som är uppdelade på tre våningar. Lunaskolan grundskola Ulvsundaskolans skolbyggnad och skolgård delas med Lunaskolan, en friskola, grundskola, med inriktning mot barn med särskilda behov, och med ungefär samma elevantal som Ulvsundaskolan, omkring 128 elever. Historik Ulvsundaskolan blev färdig 1950. På planeringsstadiet kallades skolan för "Johannesfredsskolan". Skolan lydde till en början under Riksby överlärardistrikt och rektorsområde. Från och med 1968 sorterar Ulvsundaskolan under Alviks rektorsområde. Här fanns också klasser från särskolan, från Hällsboskolan i Sigtuna och den kristna friskolan Stefanskolan och senare från Al Elown Islamia friskola. Skolgården rustades upp våren 1988. Arkitektur Arkitekt Björn Hedvall ritade Ulvsundaskolan i Johannesfred i Ulvsunda från sent 1940-tal. Arkitekturen är fint gestaltad med gedigna tegelfasader och ett vackert entréparti i trä och glas. Skolan byggdes 1948. I Ulvsundaskolan finns väggmålningar utförda av konstnären Einar Forseth 1951. Konstnärlig utsmyckning Vid trappan på skolgården vid Ulvsundaskolan står en skulptur i brons, Lodjuret, av skulptören Arvid Knöppel. Bilder Referenser Noter Allmänna källor Ulvsundaskolan, hemsida som tillhandahålles och uppdateras av Ulvsundaskolans Föräldraförening. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ulvsundaskolan. Ulvsundaskolan presenterad av föräldraföreningen Lunaskolan, Johannesfredsvägen 43, Bromma.