NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Uttersbergs kastal

Uttersbergs kastal utanför Krokek i Norrköpings kommun, är ruinen efter ett medeltida försvarstorn som är daterad till 1100-talet. Kastalen tros ha ingått i ett befästningssystem utmed den forna Eriksgatan, där Uttersberg och Stensööborgen vid Bråviken och Stegeborg vid Slätbaken ingår. Nordén anger att kastalen ansluter till äldre vägnät, och att den är en tänkbar plats för utbyte av gisslan mellan sörmlänningar och östgötar i samband med eriksgatorna. Källorna kan visserligen enbart belägga gårdarna eller sjön Svintuna som geografisk bestämning, men kastalen överblickar båda och Nordén menar att det är en naturlig rastplats för ett kungligt följe. Påståendet att tornet använts som fånghus för det tidigare Krokeks kloster avskriver Nordén däremot som folksägen. Ruinen är idag belägen i en fårhage på en mindre bergskulle, är upp till tre meter hög och dess diameter är omkring åtta meter. Den delvis renoverade väggen är omkring en meter bred och består av murad kalksten. Insidan av tornet är runt, medan utsidan kan ses som polygonal med sju eller åtta hörn. Namnet Uttersberg är belagt sedan 1665, då Peder Månsson Utter slagit ihop två gårdar i anslutning till tornet för att bilda säteriet Uttersberg. Säteriets huvudbyggnaden var vid 1700-talets början belägen i direkt anslutning till kastalen. Referenser Noter Källor Nordén, Arthur (1933). ”Svintuna och dess kastal vid Eriksgatan : ett arkeologiskt bidrag till ortnamnsforskningen”. Fornvännen – Journal of Swedish Antiquarian Research (Kungl. Vitterhets historie och antikvitetsakademien) (28): sid. 263–279. ISSN 0015-7813. https://pub.raa.se/dokumentation/fc53dc70-f439-4f64-ac25-5c06adba6ec0/original/1. Läst 2 juli 2024. Externa länkar Kulturarv Östergötland: Terra Ostrogothia Krokek 12:1 i Riksantikvarieämbetets databas Fornsök.
Uttersjöbäcken

Uttersjöbäcken är en by i Lövångers socken i Skellefteå kommun. Orten ligger cirka tre mil söder om Skellefteå och fjorton kilometer från Lövånger. Orten klassades som en småort till och med år 2000. Byn sträcker sig norrut mot byn Uttersjön och de två byarna är egentligen samma by med ursprungsnamnet Uttersjön. Den södra delen av Uttersjön, den by som benämns Uttersjöbäcken, är byns centrum. Fram till år 2009 fanns i Uttersjöbäcken en F-6-skola. När den lades ner köptes lokalen upp och gjordes om till "Botnia Mat & Inredning", som var en verksamhet med bland annat restaurang, vandrarhem och försäljning av badrumsinredningar. Numera drivs restaurang- och vandrarhemsverksamheten under namnet Marina´s. Referenser Noter
Utvängstorp Church

Utvängstorp Church (Swedish: Utvängstorps kyrka) is a medieval church at Mullsjö Municipality in Jönköping County, Sweden. It belongs to the Mullsjö-Sandhem Parish (Mullsjö-Sandhems församling) of the Church of Sweden. The church is located about 20 kilometers north of Mullsjö, the central city of Mullsjö municipality. History The church dates back to the later 12th century. It is built of stone with whitewashed facades. Just south of the church stands a bell tower from 1735. In 1838, the church underwent a thorough rebuilding and extension with a new choir area to the east and new sacristy east of the choir. In 1960 the interior was restored. In 1989 a major renovation was conducted. References External links Utvängstorps kyrka website Map of Utvängstorps Kyrka
Utvängstorps kyrka

Utvängstorps kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2010 tillhör Mullsjö-Sandhems församling (2002-2010 Mullsjö församling och tidigare Utvängstorps församling) i Skara stift. Den ligger omkring 14 kilometer norr om centralorten i Mullsjö kommun. Sankt Sigfrid skall ha lämnat sin vandringsstav här, varav en stump finns bevarad som relik. Kyrkobyggnaden Kyrkan är byggd av gråsten och har fasader täckta med vitkalkad spritputs. Långhuset och vapenhuset har sadeltak, medan sakristian har ett valmat tak. Alla tak täcks med tvåkupiga cementpannor. Strax söder om kyrkan står en klockstapel från 1735. Kyrkan uppfördes troligen på 1100-talet. Tidigt på 1600-talet försågs kyrkorummet med kalkmålningar. 1838 byggdes kyrkan ut med nytt kor i öster och ny sakristia öster om koret. Ett nytt vapenhus av trä byggdes vid långhusets västra kortsida. Kyrkorummets tak försågs med tunnvalv av trä. 1883 byttes golvet ut på grund av svampangrepp. 1948 flyttades huvudingången från vapenhusets södra sida till dess västra sida. 1960 restaurerades interiören med målet att återge kyrkorummet dess empirekaraktär. Man återgick då till 1838 års färgsättning. 1989 genomfördes en omfattande renovering då väggar, predikstol och dopängel rengjordes. Orgelfasaden omförgylldes. Väggarnas plastfärg avlägsnades och ersattes med kalkfärg. Då framkom kalkmålningarna från 1600-talet som konserverades. Inventarier Den fyrkantiga och rikt skulpterade dopfunten är från medeltiden och är utförd av Ottravadsmästaren. Ovanför dopfunten hänger en dopängel från 1764. Altarpredikstolen är från 1710. Den är omgiven av en portal. En stump av det som sägs vara Sankt Sigfrids vandringsstav från 1000-talet. Orgel Fasaden på läktaren i väster är byggd 1880 av Johan Anders Johansson i Mösseberg. Ett nytt pneumatiskt verk tillverkat av Levin Johansson installerades 1943. Det har åtta stämmor fördelade på två manualer och pedal. Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 176. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Mullsjö-Sandhems församling Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Utvängstorps kyrka.
Utö hus

Utö hus (sometimes Utöhus, literally in Swedish Utö house) is a medieval manor house on Arnö Island in Lake Mälaren in Uppland, Sweden. History The manor is mentioned in written sources for the first time in beginning of the 15th century. At the time, it belonged to the Schack family. In the 1630s, the estate was merged with neighbouring estate of Grönsö Manor when the Chancellor of Uppsala University Johan Skytte (1577–1645) married Maria Näf. The building was repaired circa 1740 and occasionally inhabited until the 1840s, when it was transformed into a storage. In 1937, the building was donated to the Royal Swedish Academy of Letters, History and Antiquities by Alice von Ehrenheim. The manor is a well-preserved, rectangular medieval manor house with crow-stepped gables. It consists of a cellar, two proper floors and two attic floors. The current division of rooms seems to date from the first half of the 17th century. References External links Media related to Utöhus at Wikimedia Commons
Utö hus

Utö hus (parfois Utöhus, littéralement en suédois « maison Utö ») est un manoir médiéval de la province d'Uppland, en Suède, sur l'île d'Arnö, au bord du lac Mälar. Le manoir est mentionné dans des sources écrites pour la première fois au début du XVe siècle. À l'époque, il appartenait à la famille Schack. Dans les années 1630, le domaine fut fusionné avec le château voisin de Grönsö. Le bâtiment a été réparé vers 1740 et habité occasionnellement jusqu'aux années 1840, date à laquelle il a été transformé en lieu de stockage. En 1937, Alice von Ehrenheim fit don de l'immeuble à l'Académie royale suédoise des belles-lettres, d'histoire et des antiquités. Le manoir est un manoir médiéval rectangulaire bien préservé avec des pignons à gradins. Il se compose d'une cave, de deux étages à proprement parler et de deux étages mansardés. La division actuelle des chambres semble dater de la première moitié du XVIIe siècle. Références Portail de la Suède Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Utö hus

Utö hus är en medeltida borgbyggnad på Arnö i Enköpings kommun, Uppland, beläget i centrala delarna av Mälaren. Byggnaden räknas som ett av Sveriges bäst bevarade medeltida stenhus. Utö hus är sedan 1966 ett statligt byggnadsminne. År 2015 övertog Statens fastighetsverk fastighetsförvaltningen från Riksantikvarieämbetet. Allmänt Utö hus är en senmedeltida så kallad enkelhusborg, alltså en borg där den murade byggnaden i sig utgör hela borganläggningen. Byggnaden liknar det betydligt mer kända Glimmingehus i Skåne. Det finns även vissa likheter med Roggeborgen i Strängnäs. Dessa byggnader har dock under tiden de var i bruk inte fristående, utan omgivna av en mängd andra byggnader som ingått i borganläggningen, men varit uppförda av trä. Historik Utö hus uppfördes sannolikt under 1400-talet eller i början av 1500-talet med Nils Gjurdsson Schack som byggherre. Men det är troligt att grundstenarna lades redan under 1200-talet. Utö hus och Grönsö slott ligger mitt emot på var sida om Grönsösundet, som var en av Mälarens tätt trafikerade farleder. I början av 1600-talet förenades Utö hus med Grönsöegendomen när riksrådet Johan Skytte, gifte sig med Maria Näf, dotter till ståthållaren Jacob Näf (död 1598) ägaren av Grönsö. Utö hus förlorade då sin karaktär av sätesgård. Efter en reparation på 1740-talet var huset tidvis bebott men slutade därefter användas som bostadshus. Utö ärvdes sedermera av greve Carl Posse och ingick i köpet när han sålde Grönsö till David von Schulzenheim. Under 1820-talet övergick Utöhus i ätten von Ehrenheim. På 1840-talet gjordes byggnaden om till sädesmagasin. Huset är välbevarat med rektangulär plan och två våningar och sina typiska trappstegsgavlar. Källaren och delar av bottenvåningen är uppförda i gråsten, den övre våningen av murtegel. Yttertaket är täckt av takspån. Av försvarsskäl var den ursprungliga ingången högt belägen. Bottenvåningen inrymmer sju rum och en genomgående förstuga; övervåningen däremot är oinredd. Rumsuppdelningen härrör troligen från 1600-talets förra del. Söder om stenhuset ligger en kvadratisk timmerbyggnad i två våningar under pyramidtak, troligen en förrådsbyggnad (visthusbod) från 1600-talet. Utö hus donerades år 1937 till Vitterhetsakademien av fru Alice von Ehrenheim och hennes fyra barn som då ägde både Utö hus och Grönsö slott. Exteriörbilder Interiörbilder Se även Lista över slott och herresäten i Uppland Källor Statens fastighetsverk: Utö hus. Bengt G. Söderberg (1968). Slott och herresäten i Sverige – Uppland 1. Allhems Förlag Malmö. sid. 236-237 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Utö hus.﻿
Uvereds kyrka

Uvereds kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2002 tillhör Järpås församling (tidigare Häggesleds församling) i Skara stift. Den ligger i den sydvästra delen av Lidköpings kommun. Historia En medeltida kyrka brändes av danskarna 1612 På sockenbornas initiativ byggdes 1647 en ny träkyrka. Den var timrad och spånklädd med rektangulärt långhus och i öster ett smalare och lägre kor. Framför västra delen av långhuset fanns ett vapenhus och i väster ett brett, lågt torn med åttakantig huv och spira. Kyrkan revs 1840. Kyrkobyggnaden Nuvarande stenkyrka i nyklassisk stil uppfördes åren 1840–1841 av byggmästare Peter Pettersson, Sandhult, efter ritningar av arkitekt Jacob Wilhelm Gerss. Den placerades 400 meter söder om den ödekyrkogård där tidigare kyrkor ska ha haft sin plats. Stilen är renodlad, proportionerlig empir. År 1907 renoverades kyrkans exteriör och interiör efter program av arkitekt Sigge Cronstedt och en stor del av inredningen nytillverkades. Inventarier Altartavlan är målad 1887 av Sven Linderoth. Dopfunten av trä är tillverkad 1907 efter ritningar av snickare Johansson i Järpås. Predikstolen som renoverades 1907 är troligen från föregående kyrka. Orgel Orgeln, som är placerad på läktaren i väster, är byggd 1883 av Johan Anders Johansson i Mösseberg. Den renoverades först 1975 av Smedmans Orgelbyggeri och därefter även 2004 av Tostareds Kyrkorgelfabrik. Fasaden härstammar från 1862 års orgel byggd av Johan Nikolaus Söderling. Instrumentet har sex stämmor fördelade på manual och pedal. Källor Fischer, Ernst; Roland, Anders (1914). Västergötland. Bd 1. H. 2, Kyrkor i Kållands härad : sydöstra delen. Sveriges kyrkor ; [4] Sveriges kyrkor. Västergötland ; 1:2. Stockholm: Norstedt. sid. 317-328. Libris 19512773. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6849 Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 185. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 143. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Uvereds kyrka.
Uvsjön (naturreservat)

Uvsjöns naturreservat är ett reservat norr om Skorped, i Örnsköldsviks kommun. Det bildades 2002 och består av ett drygt 170 hektar barrskog på nordvästra sidan av Uvsjön. I området ingår de tre bergen Sandsvedjeberget, Norrhögliden och Norrhöglidsriset. Skydd Reservatet är av Regeringen antaget som Natura 2000-område enligt habitatdirektivet. Det främsta motivet för utpekande av området är förekomsten av urskogslik naturskog. Det är naturtyperna västlig taiga och som det står i beslutet ”öppna svagt välvda mossar, fattiga och intermediära kärr och gungflyn” som framför är föremål för skydd. Rödlistade arter Ett flertal rödlistade arter finns i området. Bland vedsvamparna kan nämnas lappticka, rosenticka, rynkskinn, ullticka, ostticka, gräddticka, gränsticka och stjärntagging. På nordostsidan har långskägg påträffats. I näringsrika partier nere vid Uvsjön växer trolldruva, tolta och rikligt med ormbunkar. Övrigt Ett äldre gruvhål med tillhörande skrotstenshög finns på Norrhöglidens sydsida, strax innanför reservatsgränsen. En liknande lämning finns också strax utanför reservatet. Referenser Källor Birkö, Thomas; Forsgren, Fredrik (2000). Örnsköldsviks naturguide. Örnsköldsviks kommun. Libris 3236122. ISBN 91-972328-6-6 Externa länkar om naturreservatet Länsstyrelsen Västernorrland
Vada kyrka

Vada kyrka är en kyrkobyggnad som ligger i kyrkbyn Vadaby i Vada socken i Uppland. Troligen kommer namnet Vada från det vadställe över ån som fanns mellan kyrkan och gården Husa. Kyrkan tillhör sedan 2006 Össeby församling i Stockholms stift. Kyrkobyggnaden Salkyrkan har en stomme av vald och kluven gråsten. Tegel förekommer i gavelrösten och omfattningar. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Ytterväggarna är spritputsade och vitkalkade. Långhus och sakristia har båda sadeltak som är belagda med tegel. Kyrkan uppfördes vid 1100-talets slut eller 1200-talets början. Vid slutet av 1200-talet revs det äldre koret och ersattes med nuvarande raka kor. Samtidigt tillkom sakristian. En eldsvåda utbröt omkring år 1400 och kyrkan återuppbyggdes och återinvigdes år 1404 av ärkebiskop Henrik. Ett vapenhus uppfördes på 1400-talet. År 1697 brann kyrkan och därefter förlängdes den åt väster. År 1772 togs ett nytt fönster upp i norra väggen och predikstolen flyttades från södra väggen till den norra. Åren 1820 - 1821 skedde en stor ombyggnad då vapenhuset revs och de medeltida valven ersattes med ett putsat tunnvalv av trä. Yttertaket fick ett lägre takfall och takbeläggningen byttes ut från träspån till tegel. Nuvarande ingång i väster togs upp och fönsteröppningarna förstorades till sin nuvarande rundbågiga form. Inventarier Predikstolen härstammar från 1600-talets början, men sattes inte upp i kyrkan förrän 1668. Gravhällen i koret avbildar makarna på Stora Benhamra Jacob Trellow och Margareta Slots i hög relief och full högtidsklädsel. Orgeln byggdes 1852 av organisten och orgelbyggaren Daniel Wallenström i Uppsala. 1955 utökades orgeln med två stämmor av Einar Berg i Stockholm. 1987 utökades den till nuvarande sex stämmor av J. Künkels Orgelverkstad i Färjestaden. Dopfunten från år 1955 är byggd efter ritningar av Åke Tengelin. Ett altarskåp tillkom år 1515 och såldes år 1897 till Statens historiska museum. Ett triumfkrucifix från 1400-talets början såldes år 1897 till Statens historiska museum. Klockstapeln Nordväst om kyrkan, precis utanför kyrkogårdsmuren, finns en fristående klockstapel som är uppförd på 1640-talet. Stapeln är inklädd med svarttjärade brädor och har ett pyramidformigt tak som är täckt med tjärade spån. Automatisk klockringning installerades år 1998. Kyrkogården Kyrkogården har haft två stigluckor av trä, en i norr och en i söder. År 1643 skulle norra stigluckan spånas och åren 1667-1668 försågs norra stigluckan med ny underbyggnad och port. År 1762 skulle en av stigluckorna rivas, okänt vilken. Kyrkogårdens nuvarande ingång i väster med granitstolpar tillkom troligen under 1800-talets första hälft. Bildgalleri Referenser Vada kyrka, Stockholm 2008, © Stockholms stift, Text: Lisa Sundström Information ur Riksantikvarieämbetets byggnadsregister Henschen Ingvar, Ingegerd; Tuulse, Armin (1953). Kyrkor i Vallentuna härad : östra delen : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor, 0284-1894 ; 71 Uppland ; 5:1. Stockholm: Generalstabens litografiska anst. sid. 50-80. Libris 19512813. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6916 Externa länkar Össeby församling Wikimedia Commons har media som rör Vada kyrka.
Vadensjö kyrka

Vadensjö kyrka i Vadensjö socken ligger högt uppe på Rönneberga backar, med utsikt över Landskronaslätten och Öresund ända ned till Öresundsbron med Malmö och Köpenhamn. Kyrkan bildar, tillsammans med det före detta församlingshemmet och ett gammalt skolhus en väl sammanhållen enhet. Vadensjö var tidigare en egen församling, men ingår nu i Landskrona församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Vadensjö kyrka är i huvudsak byggd på 1850-talet. De äldsta delarna av långhusets väggar och koret är dock från 1100- och 1200-talet, men det är inte mycket som återstår av den ursprungliga kyrkan. Dels blev den svårt förstörd under de Skånska kriget 1676–1679, dels blev den hårt restaurerad 1850. Vid krigens slut 1679 hade två gavlar rasat ned och i övriga väggar fanns stora gapande hål. Dessutom var predikstolen, altartavlan, dopfunten, skriftestolen och ljusstakarna borta. Kyrkan återuppbyggdes efter krigen, men var redan omkring 1850 i behov av en ny restaurering. Denna utfördes åren 1849-1850 av domkyrkoarkitekten Carl Georg Brunius. Kyrkan fick då ett lågt torn. År 1899 var det dags för en ny renovering, denna gång av Brunius' efterträdare Henrik Sjöström. Han gav kyrkan ett högt torn, likadant som vi ser idag. Ansökan för denna renovering lämnades in till majestätet från Lunds domkapitel den 8 juni 1898 och avsåg även inventarier. I tornet finns två klockor: En större från 1854 och en mindre från 1976. Kyrkans läge uppe på en höjd har gjort att den har varit svårt utsatt för stormar. Svåra stormskador skedde vid 1700-talets slut, då det mesta av taket förstördes. Likaså 1825 fick kyrkan svåra stormskador. Vid den senaste renoveringen, en genomgripande yttre renovering, år 2004–2005 stormskadades ånyo kyrkan. Denna gång raserades tornet. I äldre tid (före 1830) hade kyrkan vapenhus och ingång från söder, mittför det nu mellersta fönstret på södra sidoväggen. Tornet hade ingen ingång till kyrkan. Ingång för att komma upp i själva tornet fanns via en särskild dörr på norra sidan av tornet. Inventarier Bänkinredningen är 24 bänkar från 1899, tillverkade av en snickerifabrik i Landskrona. De har också utfört altaret med bord och skrank. Altaret är från 1899, rett träaltare målat i vitt med förgyllda ornament och med IHS på framsidan. Altarringen är likaså från 1899. Ringen är uppburen av 24 pelare med överliggare och knäfall klädda med grått tyg. Altartavlan är målad av Johan Zacharias Blackstadius i Stockholm 1879, och föreställer 'Jesus välsignar barnen'. Tavlan kostade församlingen 3200 kronor i dåtida penningvärde. Kormattan komponerades av Barbro Nilsson, och skänktes till kyrkan av syföreningen 1964. Den vävdes av Märta Måås-Fjetterströms ateljé i Båstad. Orgel 1868 byggde Jöns Lundahl och Knud Olsen en orgel med 11 stämmor, 2 manualer och 1 bihangspedal. Den nuvarande orgeln byggdes 1939 av Olof Hammarberg, Göteborg och är en pneumatisk orgel. Den har fria och fasta kombinationer och automatisk pedalväxling. Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vadensjö kyrka.
Vads kyrka

Vads kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2002 tillhör Götlunda församling (tidigare Vads församling) i Skara stift. Den ligger i tätorten Tidan i Skövde kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan är ursprungligen uppförd på 1100- eller 1200-talet, och finns först omnämnd 1302, då kung Birger Magnusson undertecknade ett brev vid Vads kyrka. År 1724 revs det gamla koret och ersattes med ett längre och bredare, varför kyrkan utvidgades åt öster. År 1782 beslutade man att ta upp ett fönster på nordsidan och förstora fönstret på västra gaveln, och 1813 togs nya, större fönster upp. Dessa fönster fick 1815 målade "gardiner". Restaurering på 2000-talet På 2000-talet restaurerades kyrkan för omkring fyra miljoner kronor, då den var i dåligt skick. Sakristians väggar hade fått stora sprickor efter en mycket torr sommar, och det visade sig vid restaureringen att muren till sakristian var i så dåligt skick att den kunde spolas bort. Man rev således allt utom taket, göt en ny grund och återuppbyggde väggarna. Sakristian förlängdes i samband med detta en halvmeter. Vid restaureringen målades vidare hela kyrkan utom taket om. Väggarna gjordes ljusare och de förut gröna bänkarna blålaserades med röda lister, samma färg som sedan tidigare predikstolen och altaruppsatsen haft. Också partierna mellan bänkdörrarna fick en ny färg som bättre matchade dörrarna, och altarrundelns gröna tyg byttes ut mot naturfärgat skinn. Utvändigt lagades och vitkalkades putsen. Vid restaureringen förbättrades även belysningen, och bergvärme installerades. Kyrkan återinvigdes den 30 maj 2010 av biskop Erik Aurelius. Klockstapel Kyrkans klockstapel är mycket gammal och har en så kallad "björnstege" bestående av en kraftig stock från stapelgolvet upp till klockorna, med urtag för fotsteg på framsidan och skåror att hålla händerna i på baksidan. I stapeln finns två klockor; den stora är omgjuten i Örebro 1805 och den lilla är gjuten i Skara 1748. Inventarier Vid ombyggnaden 1724 tillkom den nuvarande altartavlan, som avbildar den uppståndne Kristus med korset i handen. På den vänstra sidan av altartavlan syns Mose med tio Guds bud; på den högra finns en annan bild, men vem den föreställer är inte känt. Den med träskulpturer av evangelisterna försedda predikstolen är också från 1700-talet. Kyrkorgeln är från 1951 och har elva stämmor. Före 1951 hade kyrkan ingen orgel. Bilder Referenser ”Vads kyrka”. Svenska kyrkan - Norra Billings pastorats kyrkliga samfällighet. http://www.svenskakyrkan.se/default.aspx?id=730853. Läst 3 september 2011. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vads kyrka.
Vadsbro kyrka

Vadsbro kyrka är en kyrka i Bettna församling. Kyrkan ligger i Vadsbro i Flens kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan byggdes under 1100-talet men präglas av de två gravkoren från senare tid. Det Ryningska koret är från 1650-talet. Intill ligger det något enklare Falkenbergska gravkoret från början av 1700-talet. Interiören präglas av stjärnvalven från 1400-talet som dekorerats med kalkmålningar under 1460-talet. En fristående klockstapel av trä är uppförd åren 1653-1654. Stora kyrkklockan är gjuten 1653 och mellanklockan är gjuten 1654. Lillklockan är gjuten 1876. Inventarier Dopfunten av gotländsk marmor med fot av gråsten dateras till 1200-talet. En omfattande samling epitafier präglar interiören, såväl i långhuset som på läktaren. Orgel År 1904 byggde Setterquist & Son en orgel till kyrkan. Församlingen skickade ett tacksamhetsbevis till tillverkaren. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 228. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Vadsbro kyrka.﻿