NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Villa Scharinska

La villa Scharinska (nom local: Scharinska villan) est un bâtiment situé à Umeå, en Suède. Construite en 1904, elle est un bâtiment classé de Suède. Histoire Le bâtiment est construit en 1904 par l'architecte Östberg pour Egil Unander-Scharin et sa famille. En 1957, le bâtiment est vendu à la municipalité d'Umeå qui en fait un lieu d'activités pour les étudiants. La villa devient un monument national (Byggnadsminne) en 1981. Dans les années 2000, le bâtiment est utilisé comme scène musicale dédié au rock. L'extérieur est rénové en 2014. Architecture Le bâtiment est construit sur trois étages et une frise souligne le troisième étage. La villa arbore une couleur rose dans un style victorien. Le fer forgé présent sur les balcons rappelle le style rococo. La porte d'entrée, sculptée, représente des têtes d'anges et des feuillages. À l'intérieur, les murs sont lambrissés et une salle contient des mosaïques. La villa possède une dépendance, la maison du jardinier, dans un style identique au bâtiment principal. Galerie Bibliographie (sv) Brit-Marie Andrén, Rosén Gull-Mari, Ett par kulturyttringar i Umeå under sekelskiftet, Umeå, Umeå universitetsbibliotek, 1980 (ISBN 91-7174-066-X) (sv) Karin Eriksson, Studier i Umeå stads byggnadshistoria : från 1621 till omkring 1895, Umeå, Umeå universitetsbibliotek, coll. « Umeå studies in the humanities », 1975, 249 p., PDF (ISBN 91-7174-000-7, lire en ligne) (sv) Sven Ingemar Olofsson, Eriksson Karin, Umeå stads historia 1888-1972, Umeå, Umeå kommunfullmäktige, 1972 Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Scharinska villan » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Articles connexes Byggnadsminne Umeå Liens externes Site officiel Portail de la Suède Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Scharinska villan

Scharinska villan is een gebouw in Storgatan, gelokaliseerd naast Döbelns park in Umeå in de provincie Västerbottens län in Zweden. Geschiedenis Het gebouw werd gebouwd in 1904-1905 door de architect Ragnar Östberg in opdracht van de familie Egil Unander-Scharin. In de jaren 1950 was de familiale zaak AB Scharins Söner er gevestigd. In 1959 werd het gebouw verkocht aan de gemeente Umeå waarna het een studentenhuis werd. De villa werd beschermd als nationaal monument (Byggnadsminne) in 1981. Van 2006 tot 2013 werd het gebouw gebruikt als rockclub. De buitenkant van het gebouw werd gerenoveerd in 2014. Architectuur Het gebouw telt drie verdiepingen. Binnen zijn de wanden van de kamers voorzien van houten lambrisering en een van de kamers bevat een mozaïek. De villa is gebouwd in victoriaanse stijl en heeft een roze kleur. Dit smeedijzeren balkons zijn gebouwd in de rococostijl. Het snijwerk van de houten voordeur vertoont gebladerte en engelenhoofden. Bij de villa hoort een apart gebouwd huis van de tuinman, in een soortgelijke stijl als het hoofdgebouw. Bibliografie (sv) Andrén Brit-Marie & Rosén Gull-Mari, Ett par kulturyttringar i Umeå under sekelskiftet, 1980 Umeå universitetsbibliotek, ISBN 91-7174-066-X (sv) Eriksson Karin, Studier i Umeå stads byggnadshistoria: från 1621 till omkring 1895, Umeå studies in the humanities, 0345-0155 ; 3, 1975, Umeå universitetsbibliotek, ISBN 91-7174-000-7 (sv) Olofsson Sven Ingemar & Eriksson Karin, Umeå stads historia 1888-1972, 1972 Umeå kommunfullmäktige Fotogalerij
Schillerska gymnasiet

Schillerska gymnasiet is an upper secondary school (Swedish: gymnasium) located in Vasastan, in the central parts of Gothenburg, Sweden. It was first established in 1866 as Göteborgs Högre Realläroverk. The school went co-educational in 1964, and two years later it assumed its current name of Schillerska gymnasiet. Notable students Sture Allén, professor of Computational Linguistics Joel Alme, musician Jenny Berggren, musician Linn Berggren, musician, former member of Ace of Base Marcus Birro, poet and author Peter Birro, script writer Tommy Blom, musician Reine Brynolfsson, actor Nooshi Dadgostar, politician Olof Dreijer, musician and record producer, member of The Knife Oscar Dronjak, musician Anton Glanzelius, actor Bengt Hallberg, musician Jan Hjärpe, professor in Islamic Studies Anneli Hulthén, politician Magnus Johansson, footballer Jens Lekman, musician Tomas Lindberg, musician Cecilia Malmström. politician Ruben Östlund, director Kay Pollak, film director Gideon Ståhlberg. Chess Grandmaster Sven Wollter, actor References External links Official website
Schneidlerska villan

Schneidlerska villan en byggnad på Eriksbergsgatan 27 i det informella området Eriksberg i stadsdelen Östermalm i Stockholm. Fastigheten är grönmärkt av Stadsmuseet vilket innebär ”att den representerar ett högt kulturhistoriskt värde och är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt”. Byggnadsbeskrivning Villan som ligger strax norr om Timmermansordens monumentala ordenshus uppfördes ursprungligen 1922-1925 som enfamiljshus åt grosshandlaren Edvard Schneidler (död 1931). Schneidler var medlem i orden och anhöll 1921 hos denna att mot en årlig ersättning på 800 kr få arrendera den 531 kvadratmeter stora tomten och därpå uppföra en patriciervilla. I avtalet stadgades att huset efter Schneidlers och hans makas död skulle tillfalla orden. Huset ritades av John Bagger, som vid samma tid genomfört en större ombyggnad av Schneidlers bokbinderi på Malmskillnadsgatan. Stilen med det valmade taket och den höga stensockeln knyter an till det närliggande ordenshuset. Fasaden putsades och försågs med hörkedjor och burspråk, medan porten flankerades av kolonner. Enligt originalritningarna innehöll källarvåningen en liten portvaktslägenhet om ett rum och kök. Här rymdes även vin- och matkällare, tvättstuga, magelrum och torkrum. En trappa ledde upp till den stora hallen i husets bottenvåning. Här låg även sällskaprummen och köket. Ovanför dessa fanns sov och arbetsrummen samt bibliotek. Sedan 1947 är byggnaden delvis kontoriserad. Referenser Noter Källor Timmermansorden 1911-1936: minnesskrift utg. till hugfästande av S:t Georgii svenska timmermanshyddas 175-åriga bestånd. Stockholm: Centraltr., Esselte. 1936. Libris 1380477 SSM - Byggnadsinventering - Östermalm IV, 1984 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Schneidlerska villan.
Segeltorps kyrka

Segeltorps kyrka är en kyrkobyggnad belägen vid Kapellvägen i Segeltorp, Huddinge kommun. Den tillhör Huddinge-Segeltorps församling i Stockholms stift och Svenska kyrkan. Kyrkobyggnaden Kyrkans historia sträcker sig tillbaka till 1930-talet, då en kyrklig arbetskrets bildades i Segeltorp. Målet var att samla in pengar till ett kapell. Genom bidrag från kyrkofrämjandet kunde den kyrkliga arbetskretsen i Segeltorp förverkliga S:t Mikaels kapell som invigdes 19 februari 1933. År 1970 byggdes kapellet ut med en så kallad vandringskyrka formgiven av arkitekten Rolf Bergh och fick sitt nuvarande namn Segeltops kyrka. 1989 byggdes kyrkan om till sitt nuvarande utseende eftersom gamla kapellet hade förstörts genom en brand 1987. Vandringskyrkans kyrkorum var det enda som undgick skador och utgör nu hörnstenen i den nya anläggningen. Byggnadens kvadratiska pyramidtak kröns av en förgylld spira föreställande två vikingaskepp. Intill kyrkan finns en klockstapel. Kyrkorummet bärs upp av en limträkonstruktion. Församlingslokalerna är gestaltade av Sam Granströms Arkitektbyrå. Inventarier I kyrkorummet finns en dopfunt av snidad ek med ett fat av handhamrad mässing utförd av bildhuggare Mats Eriksson. Altartavlan är en vävnad i olika blå nyanser utförd av Anna Lisa Odelqvist-Kruse. Orgel 1961 flyttades en orgel hit från Trångsunds kyrka. Den var byggd 1958 av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad. Orgeln var mekanisk. Den nuvarande orgeln har 13 stämmor och är tillverkad av Mårtenssons orgelfabrik 1992. Bilder Källor Församlingen informerar om kyrkan Broschyr "Kyrkor och kapell i Huddinge" utgiven av Svenska kyrkan i Huddinge, sida 14. Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Webbplats: Segeltorps kyrka – Sankt Mikaels församling - Svenska kyrkan i Huddinge Wikimedia Commons har media som rör Segeltorps kyrka.
Segerstads kyrka, Värmland

Segerstads kyrka, kyrkobyggnad i Segerstad i Värmland. Den är församlingskyrka i Nor-Segerstads församling. Kyrkan ligger omkring sex kilometer sydost om Vålberg i Karlstads kommun. Kyrkobyggnaden Några kilometer norr om nuvarande kyrkplats låg en träkyrka som lär ha varit uppförd på medeltiden strax efter digerdöden. Träkyrkan revs omkring år 1850. Nuvarande stenkyrka uppfördes åren 1738–1747 av byggmästare Christian Haller. Åren 1750–1756 byggdes ett kyrktorn vid västra kortsidan. Kyrktornet ersattes med nuvarande torn som uppfördes 1847–1848. Under 1900-talets början ombyggs bänkar och kyrkorummets innertak under ledning av arkitekt Bror Almquist. I sin nuvarande form består kyrkan av ett rektangulärt långhus med tresidigt avslutat kor i öster och kyrktorn i väster. Vid långhusets norra sida finns en sakristia. Kyrkorummet har ett tunnvalv av trä. Inventarier Dopfunten av täljsten är från 1200-talet. En madonnaskulptur av ek är från omkring år 1300. Predikstolen med åttakantig korg är tillverkad 1862. Orgeln är byggd 1869–1870 av Erik Adolf Setterquist och förändrad 1999 av Ålems Orgelverkstad. Nuvarande altaruppsats är tillverkad 1946 efter ritningar av arkitekt Elis Kjellin. Äldre snidade delar från omkring år 1700 ingår i altaruppsatsen. Orgel Byggd 1870 av Erik Adolf Setterquist i Örebro. Renoverad 1990 av Jan-Erik Straubel, Karlstad. Restaurerad 1999 av Ålems Orgelverkstad. Två av orgeln stämmor kommer från 1753 års orgel som byggdes till Karlstads domkyrka av Jonas Gren och Petter Stråhle i Stockholm. Galleri Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 583. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Kyrkor i Karlstads stift Del I, Utgiven av Värmlands Museum och Karlstads stift, 2008, ISBN 91-85224-71-5 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Vidare läsning Kjellin, Helge (1924). Kyrkor i Grums härad : konsthistoriskt inventarium. H. 1, Norra delen. Sveriges kyrkor ; 18. Stockholm: Tisell. sid. 101-131. Libris 19512780. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6863 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Segerstads kyrka, Värmland.
Segerstads kyrka, Västergötland

Segerstads kyrka är en kyrkobyggnad i Hornborga församling (före 2006 Segerstads församling) i Skara stift. Den ligger i en ålderdomlig bymiljö i norra delen av Falköpings kommun. Kyrkobyggnad Kyrkan är en av de tidigaste och minsta empirkyrkorna och byggdes 1804 ett tiotals meter norr om en tidigare medeltida kyrka från 1200-talet. Flera renoveringar har företagits på den nuvarande kyrkan, bland annat 1887 och 1954. Inventarier Altartavlan, målad av Olle Hjortzberg, föreställer "Jesus på förklaringsberget" tillkom 1954. Predikstolen i empirstil har tre symboler för de gudomliga dygderna: ankaret – hoppet, korset – tron och hjärtat – kärleken. Vid sidan av koret står en förgylld pendyl ovanpå en piedestal i gustaviansk stil, tillverkad av Erik Öman i Stockholm och skänkt till kyrkan 1807. En altartavla av sten tillverkad 1718 som kommer från den gamla kyrkan finns nu inmurad i korväggen. Kyrkan har två ljuskronor av malm och mässing och en kristallkrona från 1800-talet. Klockor Storklockan har en kort inskrift som bör tolkas: niclis. Om detta avser gjutaren är ovisst. Orgel Orgeln, placerad på läktaren i väster, byggdes 1960 av Nordfors & Co. Man återanvände därvid den gamla stumma fasaden från 1890. Instrumentet har tolv stämmor fördelade på två manualer och pedal. Referenser Dahlberg, Markus (1998). Skaratraktens kyrkor under äldre medeltid. Skrifter från Skaraborgs länsmuseum, 0349-4829 ; 28. Skara: Skaraborgs länsmuseum. sid. 304-305. Libris 7753074. ISBN 91-85884-93-6 Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 146. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 166. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Segerstads kyrka, Västergötland.
Seglora kyrka

Seglora kyrka (deutsch Kirche von Seglora) ist eine evangelisch-lutherische Holzkirche im Freilichtmuseum Skansen in Stockholm. Sie wurde 1730 in Seglora gebaut und 1918 nach Stockholm versetzt. Geschichte 1729/30 wurde in Seglora eine neue Dorfkirche gebaut. 1780 wurden ein Turm und eine Sakristei angebaut. 1918 wurde das Gebäude in das neu errichtete Museum Skansen versetzt. In Seglora wurde stattdessen eine neue Steinkirche gebaut. In der Kirche im Freilichtmuseum Skansen finden gelegentlich evangelisch-lutherische Gottesdienste statt. Sie wird auch für Trauungen und Taufen zur Verfügung gestellt. Außerdem finden dort regelmäßig Konzerte und andere Kulturveranstaltungen statt. Die Seglora kyrka ist die einzige Kirche in einem Freilichtmuseum in Schweden und wahrscheinlich das einzige erhaltene versetzte Kirchengebäude des Landes. Ausstattung In der Kirche befinden sich Gemälde, der Altar und ein Predigtbereich aus dem 18. Jahrhundert. Es gibt zwei Orgeln. Literatur Christina Westberg: Seglora kyrka. Skansen, Stockholm, 1981 Weblinks Seglora kyrka Skansen (deutsch)
Seljansborgs kyrka

Seljansborgs kyrka och församlingshem var en kyrkobyggnad tillhörande Sandvikens församling i Uppsala stift. Byggnaden är belägen på Seljansö gårds gamla ägor. Kyrkan desakraliserades i juni 2013 och övergick i privat ägo i september samma år. 2018 såldes den och blev en kyrka för katolska kyrkan. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1959 efter ritningar av arkitekt Ernst Grönwall. De altarfönster som föreställer Treenigheten (Fadern, Sonen och den helige Ande) utfördes 1960 av nunnan och konstnären Marianne Nordström (Syster Marianne), verksam vid Alsike kloster. Altarfönstren monterades ned i samband med desakraliseringen och kommer så småningom att installeras i ett nytt konstverk i Björksätra kyrkas sakristia. Inventarier Kyrkans väsentligaste inventarier, såsom silver, textilier och andra liturgiska föremål, flyttades till församlingens övriga kyrkor. Referenser Externa länkar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Selångers kyrka

Selångers kyrka är en kyrkobyggnad i Selånger i Härnösands stift. Den är församlingskyrka i Selångers församling. Kyrkoruinen Föregående kyrkobyggnad som uppfördes av gråsten kring år 1200 finns kvar som en ruin och intill denna står Selångerstenen, en runsten från vikingatiden. Dagens kyrka Nuvarande kyrka uppfördes åren 1780-1781 av byggmästarna Daniel Lundquist och Johan Christoffer Loell, efter ritningar av Olof Tempelman. Kyrkobyggnaden består av långhus med kor i öster och kyrktorn i väster. Öster om koret finns en sakristia. Från början hade kyrkorummet tegelvalv, men eftersom man fruktade att dessa skulle störta in lät man ersätta tegelvalven med ett tunnvalv av trä. Inventarier En dopfuntsfot av kalksten är från 1200-talet. På foten vilar en rekonstruerad cuppa. Altaruppsatsen är tillverkad av konstsnickaren Olof Berggren från Borgsjö socken. Till sin form liknar den framsidan av ett grekiskt tempel, i vilken ett latinskt kors är placerat. Predikstolen är tillverkad 1790 av Olof Berggren. I dess bildfält finns symboler av trons kors, hoppets ankare samt kärlekens brinnande hjärta. Orgeln är byggd 1838 av Johan Gustaf Ek. Åren 1939 och 1974 har orgeln genomgått om- och tillbyggnader. Kororgeln byggdes 1989 av Johannes Menzels Orgelbyggeri AB, Utansjö. Bildgalleri Referenser Fotnoter Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 617. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Selångers församling Härnösands Stifts Herdaminne av L. Bygdén Vidare läsning Cornell, Henrik; Rappe, Axel (1939). Medelpad. H. 2, Kyrkor i Ljustorps, Indals samt Medelpads västra domsagas tingslag : konsthistoriskt inventarium. Sveriges kyrkor, 99-0108065-7 ; 47. Stockholm: Generalstabens litografiska anstalt. sid. 271-286. Libris 19512953. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6892
Mälarenergi Arena

Mälarenergi Arena är en idrotts- och evenemangshall för innebandy som ingår i Rocklunda IP på stadsdelen Rocklunda i Västerås. Arenan ligger i norra delen av Rocklunda. Arenan Hallen stod klar 2020 och invigdes i augusti när coronapandemin hade lättat lite. På grund av coronapandemin 2020 var den stängd större delen av året. Arenan sponsras av Mälarenergi. Innebandy är en stor idrott i Västerås. Det finns tre lokala föreningar som kommer att använda hallen. Det är Rönnby IBK, Västerås Innebandy VIB och Skälby IBK. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Mälarenergi Arena. Västerås får ny arena för innebandy – Mälarenergi Arena Nya innebandyarenan invigd
Sergelgatan

Sergelgatan är en gågata mellan Sergels torg och Hötorget på Norrmalm i Stockholms city. Den öppna plats där gågatan ansluter till Sergels torg, framför det södra höghuset, benämns Soltorget. Historik Gatan har sitt namn efter skulptören Johan Tobias Sergel (1740-1814), som hade sin ateljé på nummer 1. I sin tidigare skepnad gick Sergelgatan söderut endast till Mäster Samuelsgatan, men går nu fram, över Sergels gamla ateljé, till Sergels torg. Gatan fick sitt namn i namnrevisionen 1885. Äldsta kända namn från år 1638 är Östra Skådegränden. Nuvarande sträckning (cirka 250 meter) från Sergels torg i söder till Hötorget i norr genom Hötorgscity fick Sergelgatan 1955-1966 i samband med omdaningen av Stockholms City. Gatunivån sänktes då med ca fyra meter och Mäster Samuelsgatan fördes med en viadukt över gatan. Sven Markelius, som var ansvarig arkitekt och stadsplanedirektör mellan 1944 och 1954, ville utforma Sergelgatan som ett gångstråk mellan Sergels torg och Hötorget, med Hötorgsskraporna på ena sidan och i den lägre bebyggelse på den andra sidan skulle Stockholms Stadsteater lysa upp Sergelgatan med en glasad foajé. Teatern skulle ha en stor och en liten scen. Av dessa planer blev det till slut bara den mindre teatern kvar, Sergelteatern, som huvudsakligen var använd som biograf och senare införlivades i Filmstaden Sergel. Under en period på 1950-talet diskuterades även en överdäckning av Sergelgatan efter amerikanskt mönster, som skulle fungera som en galleria. Förslaget stannade dock kvar i skisstadiet, galleriaidén hade ännu inte funnit fotfäste hos de svenska affärsmännen. Sergelgatan blev dock ett av de tidigare exemplen på gågator i Sverige. Mitt på Sergelgatan finns en kopia av bronsskulpturen Non-Violence (den knutna pistolpipan) av Carl Fredrik Reuterswärd och Sergelminnet av Göran Strååt. Referenser Noter Allmänna källor Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986). Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad (återtryck av del av 1:a upplagan). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget. Libris 7269073. ISBN 91-38-90777-1 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sergelgatan. Stockholmskällan har media som rör Sergelgatan
Sergelfontänen

Sergelfontänen kallas den fontän som finns mitt på Sergels torg i Stockholm. Namnet är inte officiellt men används ofta i dagligt tal. Fontänen stod färdig 1968, långt innan Norrmalmsregleringen var avslutat. Den räknas till Stockholms mest kända fontäner. Sedan år 2000 ingår Sergels torg med fontänen i en miljö av riksintresse för kulturmiljövården. Sergelfontänen är ett resultat av omdaningen av Stockholms city, även kallad Norrmalmsregleringen. Stadsplanekontoret prövade många olika idéer. Den slutliga lösningen av torgets ovala mittparti med dess helglasade centrumbyggnad i bottenplanet inspirerades av fotgängarhallen Opernpassage i Wien. Fontänbassängen gavs formen av en superellips, en form som föreslogs av den danske konstnären och matematikern Piet Hein genom kontakt med arkitekt David Helldén, som stod för den övergripande gestaltningen av området. Fontänen stod klar i mars 1968 tillsammans med första etappen av Norrmalmsregleringen och innan Kulturhuset invigdes. För allmänheten uppställdes några rader parkbänkar strax norr om fontänen. Där satt stockholmarna och kunde betrakta den nya fontänen i stadens nya centrum. På norrsidan reste sig de fem Hötorgsskraporna och längs sydsidan fanns då fortfarande rivningshusens brandgavlar. Dessa sittplatser finns än idag om än nygjorda. I fontänbassängen finns ett stort antal större och mindre fontäner. En speciell finess är 64 runda, glasade öppningar i bassängen genom vilka man kan betrakta fontänerna från Sergelarkaden underifrån. Det dröjde till 1974 innan fontänens accent var på plats, Kristallvertikalaccent, en glaspelare, belyst från insidan och ritad av skulptören Edvin Öhrström. På vintern, när fontänerna är avstängda och bassängen tömd, arrangerar Stockholms stad artificiella fontäner med elektriskt ljus, sedan vintern 2011/2012 kompletterad med granar och två stora rendjur. Det var alltid populärt för nybakade studenter att ta sig ett bad i Sergelfontänen. Men det kostade Stockholms stad varje år mellan 75 000 och 100 000 kronor att reparera skador i fontänen. Från och med 2011 töms därför fontänen lagom till de första studentflaken rullar in i Stockholms centrum. Bilder från bygget Noter Källor Länsstyrelsen i Stockholms län: Sergels torg - ett planeringsunderlag. Trafikkontoret: Sergels Torg – Renovering av fontän och gatudäck, 2007-06-12. Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986). Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad (återtryck av del av 1:a upplagan). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget. Libris 7269073. ISBN 91-38-90777-1 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sergelfontänen.
Serri (naturreservat)

Serri naturreservat (Sierre) är ett naturreservat i Jokkmokks kommun. Serri naturreservat ligger mellan Lilla och Stora Luleälv, söder om Messaure och öster om Jokkmokk. Naturreservatet är omkring 37 kvadratkilometer stort och bildades 1970. Det är ocskå ett Natura 2000-område. Syftet med naturskyddet är att bevara ett lappländskt skogsområde med myrar, sjöar och bäckar, bestående av gammal granskog med lövinslag, samt av tallurskog. Inom reservate finns bland andra arter björn och kungsörn. Se även Serri sameby Källor Länsstyrelsen Norrbotten: Naturreservat - Serri, broschyr utgiven 2010 Om Serri naturreservat på Länsstyrelsen Norrbottens webbplats