NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Våraskruv Nature Reserve

Våraskruv Nature Reserve is a nature reserve in Kronoberg County, Sweden. The nature reserve protects an area of still maintained old-fashioned meadows and tended fields. Several large oaks grow in the area and support a variety of insects and birds. The nature reserve also includes a lake (Lake Våraskruv). For the convenience of visitors, footpaths have been prepared in the nature reserve. References
Våraskruvs naturreservat

Våraskruv är ett naturreservat i Uppvidinge kommun i Kronobergs län. Området är skyddat sedan 1958 och är 77 hektar stort. Ny skötselplan fasställdes 2010. Det är beläget 4 km nordost om Sävsjöström och utgörs av ett odlingslandskap med naturbetesmark och ängsmark. Centralt i området ligger Våraskruvsjön. Öster om denna ligger en gård av 1950-talstyp. Odlingslandskapet i Våraskruv har anor sedan medeltiden. Jordbruksverksamheten upphörde 1958 och året efter skyddades cirka 5 hektar av slåtterängen närmast gården som naturminne. Syftet med reservatet är bland annat att bevara gården med strukturer av ett äldre odlingslandskap och dess byggnader. Där växer vidkroniga, stora, grova ekar som är viktiga för lavar, insekter och fåglar. Ängsfloran är rik och man kan finna Adam och Eva, gullviva, slåttergubbe, brudsporre, nattviol, ängsskallra, höskallra och kattfot samt mängder av andra blommor i försommartid. Prioriterade arter är fältgentiana, väddsandbi, spindelört, spindelörtskinnbagge, blårödling, praktvaxskivling, scharlakansvaxskivling, kattfot och Adam och Eva. Det finns en markerad stig runt sjön. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Våraskruv
Зигрид Надменната

Зигрид Надменната (известна също с полското си име Świętosława и с нордическото Sigrid Storråda) е полска княгиня, сестра на полския крал Болеслав I Храбри. Последователно става кралица на Швеция и Дания. Майка на Олаф Скьотконунг, крал на Швеция, и на Кнут Велики, крал на Дания, Англия и Норвегия. Святослава-Зигрид се споменава в много скандинавски саги, но няма надеждни доказателства, че става дума за една и съща историческа личност. Възможно е нейният образ в сагите да е смесица от няколко действително съществували жени. Зигрид е описана като съпруга първо на шведския крал Ерик Победоносни. След неговата смърт в 995 г. тя получава много предложения за брак, едно от които е на норвежкия крал Олаф I Трюгвасон, който според легендата поискал тя да се откаже от вярата на предците си и да приеме християнството. Зигрид гордо отказала, а Олаф в яростта си я ударил в лицето с ръкавицата си. Зигрид спокойно му отвърнала, че това ще коства живота му. За да му отмъсти за обидата, Зигрид се омъжила за неговия враг датския крал Свен I Вилобради и така бил сформиран съюз между Швеция и Дания. В 1000 г. обединената армия на двете държави разбива норвежците в Сволдерската битка, в която загива и самият Олаф Трюгвасон. Бележки Литература Oswald Balzer, Genealogia Piastów, Kraków 1895. Włodzimierz Dworzaczek, Genealogia, Warsaw 1959 Andrzej Feliks Grabski, Bolesław Chrobry. Zarys dziejów politycznych i wojskowych, Warsaw 1964. Kazimierz Jasiński, Rodowód pierwszych Piastów, Warsaw-Wrocław (1992).
Sígrid l'Altiva

Sígrid l'Altiva també coneguda com a Sígrid Storrada (nòrdic antic: Sigríð stórráða Tóstadóttir), va ser una reina escandinava l'autenticitat històrica de la qual es discuteix. Ella és mencionada com una figura apòcrifa. Va néixer l'any 970, sent la menor dels dos fills de Miecislau I de Polònia, duc de Polònia, i de Dobrawa de Bohèmia, la seva primera esposa. Ella ha estat identificada com a Swietoslawa, Saum-Aesa, Gunhilda, germana de Boleslau I de Polònia, rei de Polònia. Se la confon freqüentment amb Gunhilda de Wendia, si és que realment van ser dues persones diferents, quelcom que actualment està en debat. Sagues nòrdiques És un personatge que es troba present en moltes sagues i cròniques i podria ser la barreja de diversos personatges semblants de la protohistòria escandinava, donat que les sagues van ser escrites centenars d'anys després que els esdeveniments descrits en elles succeïssin. L'any 980, quan ella tenia 10 anys, es va casar amb Èric el Victoriós, rei de Suècia, amb qui va tenir un fill, Olaf Skötkonung. Cinc anys més tard (985) Èric es divorcia d'ella i li regala, en compensació, la terra de Götaland. L'any 988 es va casar en segones núpcies amb Svend I de Dinamarca, rei de Dinamarca i Noruega, emprant el seu nom escandinau Sigrid Storrada, i prenen el nom de Gunhilda després del casament. D'aquest matrimoni van néixer cinc filles, germanastres de Harald II de Dinamarca i de Canut II de Dinamarca. Va morir l'any 1014, amb 44 anys, poc després de la mort del seu marit a Anglaterra, després d'haver conquerit aquest país cinc setmanes abans, l'any 1013. Heimskringla Segons Snorri Sturluson, a Heimskringla, Sigrid era filla del cabdill Skagul Toste, un viking que va participar amb èxit a les incursions a Anglaterra i va percebre el danegeld. Referències
Sigrid la Altiva

Sigrid la Altiva, también conocida como Sigrid Storråda (nórdico antiguo: Sigríð stórráða Tóstadóttir), fue una reina escandinava cuya autenticidad histórica se discute. Ella es mencionada como una figura apócrifa.​ Nació en el año 970, siendo la menor de los dos hijos de Miecislao I, duque de Polonia, y de Dobrawa de Bohemia, su segunda esposa. Ella ha sido identificada como Świętosława, Saum-Aesa, Gunnhilda, hermana de Boleslao I el Bravo, Rey de Polonia. Se le confunde frecuentemente con Gunhilda de Wendia, si es que realmente fueron dos personas distintas, algo que actualmente se debate. Sagas nórdicas Es un personaje que aparece en muchas sagas y crónicas y podría ser la mezcla de varios personajes similares de la protohistoria escandinava, dado que las sagas fueron escritas años después de que los acontecimientos descritos en ellas sucedieron. En 980, a los 10 años de edad, se casó con Erico el Victorioso, rey de Suecia, con quien tuvo un hijo, Olaf Skötkonung. Cinco años más tarde (985), Erik se divorcia de ella y le entrega en compensación la tierra de Götaland. En 988 se casó en segundas nupcias con Svend I, rey de Dinamarca y Noruega, usando su nombre escandinavo Sigrid Storråda, y tomando el nombre de Gunhilda tras la boda. De este matrimonio nacieron cinco hijas, medio hermanas de Harald II de Dinamarca y Canuto el Grande. Murió en 1014, a los 44 años de edad, poco después de la muerte de su esposo en Inglaterra, luego de haber conquistado este país cinco semanas antes, en 1013. Heimskringla Según Snorri Sturluson en Heimskringla, Sigrid era hija del caudillo Skagul Toste, un vikingo que participó con éxito en las incursiones a Inglaterra y percibió el danegeld. Véase también Gunhilda de Wendia Referencias Bibliografía Sturluson, Snorri. Heimskringla: History of the Kings of Norway, trad. Lee M. Hollander. Reprinted University of Texas Press, Austin, 1992. ISBN 0-292-73061-6 Enlaces externos The Viking Answer Lady
Świętosława

Sigrid Storråda, plus connue sous son prénom polonais Świętosława (prononcer chvietoswava), parfois citée en utilisant le nom germanique Gunhild, était une duchesse polonaise qui est devenue successivement reine de Suède et reine de Danemark. Elle est la mère de Canut le Grand (aussi nommé Knut ; roi de Danemark, d’Angleterre et de Norvège) et d’Olof Skötkonung (roi de Suède). Origine Fille de Mieszko Ier de Pologne et de Dubravka, sœur de Boleslas Ier le Vaillant, elle est née vers 970 à Poznań. Selon Thietmar de Mersebourg, le roi Sven aurait épousé non pas la fille mais la sœur du roi Borislav et en aurait eu deux fils : Knut et Harald. De leur côté, les sagas nordiques différencient formellement « Gunnhild » la première épouse de Sven de la seconde « Sigrid Storråda », dont le père serait le Viking Skoglar Toste. À l’exception de ses mariages et de ses enfants, au sujet desquels les historiens n’ont pas de certitudes, peu de choses sont connues de la vie de Swietoslawa. Son nom slave de Świętosława a été reconstitué à partir d’une simple mention concernant sa fille (Santslaue soror CNVTI regis nostri) sur un document retrouvé dans une abbaye anglaise, suivant l’hypothèse que la fille portait le nom de la mère. Mariages Entre 980 et 988, pour des raisons politiques, elle aurait épousé Éric VI de Suède (Éric VI le Victorieux), Mieszko voulant construire une alliance contre les Danois. En 998, trois ans après la mort d’Éric VI, elle aurait épousé Sven Ier (v. 960-1014), roi de Danemark (v. 985-1014). Une source danoise parle de Første ægteskab: Gunhild af Venden, datter af polsk hertug: ce qui signifie « Premier mariage [de Sven] : Gunhild de Venden, fille du duc de Pologne ». À l’époque, Venden ou Wendes était le mot utilisé pour désigner les tribus polonaises, voire les slaves occidentaux. Gunhild est l’autre nom de Swietoslawa. Le duc de Pologne, c'est Mieszko Ier. Ce mariage est d'une grande importance historique, Swietoslawa étant la fille et la sœur de souverains polonais, la femme et la mère de souverains régnant sur la Suède, la Norvège, le Danemark et l’Angleterre. En Scandinavie, elle est connue sous le nom de Sigrid (Sigrid Storrada, Sigrid Storråda, Sigrid la Hautaine, Sigrid l'Altière). C’est sous ce nom qu’elle est mentionnée dans les sagas nordiques. Descendance Avec Éric VI de Suède : Olaf III Eriksson Skötkonung, roi de Suède. Avec Sven Ier Tveskägg : Knut le Grand (v. 994-1035), roi d'Angleterre de 1016 à 1035 sous le nom de Canut Ier, de Danemark de 1018 à 1035 et de Norvège de 1028 à 1035. Il a probablement passé sa jeunesse en Pologne après la séparation de ses parents ; Harald II Svensson, roi de Danemark ; Estrid Svendsdatter ; Swietoslawa ; ? Articles connexes Liste des reines de Norvège Notes et références Portail de la Pologne Portail de la Suède Portail du Danemark Portail de la monarchie Portail du haut Moyen Âge
Sigride, a Orgulhosa

Sigride, a Orgulhosa, (conhecida na Suécia e na Dinamarca como Sigrid Storråde; c. 965 — após 1014) foi uma rainha lendária sueca, de existência não comprovada, que é mencionada de forma contraditória em sagas nórdicas e crônicas históricas. Esta personagem parece combinar histórias das vidas de outras pessoas. Sigride era filha do grande senhor Skoglar-Toste da Gotalândia Ocidental. Por volta de 985 casou-se com o rei sueco Érico, o Vitorioso (Erik Segersäll) tornando-se rainha consorte. Ela lhe deu dois filhos, dos quais um deles, Olavo, o Tesoureiro (Olof Skötkonung) seria posteriormente rei da Suécia. Érico morreu em 995, e Sigride casou-se com Sueno I da Dinamarca (Svend Tveskæg) em 996, tornando-se a mãe dos reis dinamarqueses Haroldo II da Dinamarca (Harald 2.) e Canuto, o Grande (Knud den Store), bem como de mais três filhas. Referências Ver também Sigrid - nome nórdico, antigo e moderno
Tierpark Ystad

Der Tierpark Ystad (schwedisch Ystad Djurpark) ist ein Tierpark in der Nähe der schwedischen Stadt Ystad. Der Tierpark liegt nordwestlich der Stadt in der Nähe des Dorfes Skårby. Der 1998 eröffnete Park ist nur vom 1. Mai bis zum 30. September für den Publikumsverkehr geöffnet. Die weitläufige Anlage des Parks schließt sich an einen ehemaligen Bauernhof an, dessen Gebäude als Eingang, Zooshop und Café dient. Dem Park ist ein in den Sommermonaten geöffnetes Freibad angeschlossen. Es bestehen mehrere Kinderspielplätze. Im Tierpark werden über 250 Tiere aus etwa 60 Arten gehalten, darunter: Alpaka, Antilope, Bison, Capybara, Elch, Emu, Erdmännchen, Gewöhnliche Makis, Gotlandschaf, Kamel, Lama, Makaken, Marmosetten, Mufflon, Muntjaks, Nandu, Pfau, Rödkulla, Schwarzschwan, Shetland-Pony, Tamarine, Watussirind, Weißstorch, Yak, Zebra und Zebu. Außerdem bestehen Terrarien für Insekten. Der Tierpark ist Mitglied in der schwedischen Tierparkvereinigung. Literatur Ystad Djurpark – där djuren har bästa platsen, Faltblatt, (schwedisch) Weblinks Offizielle Website (schwedisch/englisch)
Ystad Djurpark

Ystad djurpark is a zoo 10 km northwest from the town Ystad, and is the most southern zoo in Sweden. The zoo displays exotic animals from around the world and many different native breeds located by a large farmhouse (600 m2), as well as monkeys, lemurs, meerkats, birds and reptiles. In all, Ystad djurpark currently have around 60 different species. The zoo is closed in the wintertime, and open May 1 - September 30 (closed June 6 and 21). New-borns in 2014 were: lemurs, bison, eland, mara, muntjac, wallaby as well as cows, pigs, goats and sheep. External links Official website References
Ystad Djurpark

Ystad Djurpark är belägen nära Skårby en mil nordväst om Ystad. Parken öppnade 1998 och ligger i ett böljande gräslandskap. I parken visas över sjuttio djurarter från olika delar av världen. Djuren I parken finns större exotiska djur med naturligt ursprung i öppna gräslandskap som savann, prärie och stäpp, till exempel kamel, zebra, antiloper, watusi, jak, bison, lama, alpacka, struts och nandu, men också älgar, primater (lemurer, flera arter tamariner och silkesapor) och mindre däggdjur (till exempel kapybara, mara, muntjak och surikat). Påfåglar rör sig fritt i parken. I visningsstallet finns lantraser från hela världen så som belted galloway, ullsvin och dorperfår. Djurparken har också svenska lantraser: öländsk dvärghöna och mellerudskanin. Parken har också ett terrarium med kryp- och kräldjur som ormar, ödlor, grodor och insekter. Ystad djurpark är medlem i Europeiska djurparksföreningen och Svenska djurparksföreningen. Verksamhet På Ystad Djurpark finns ett café/restaurang, grill och matservering samt glasskiosk. I parken finns ett utomhusbad med uppvärmda pooler. Matningar inför publik sker dagligen och parken genomför guidade turer och djurmöten med lemurer eller surikater. För barn finns klapphage och smådjursklappning. Ystad Djurpark har också djurparksläger för barn. På Ystad Djurpark bedrivs undervisning för blivande djurskötare i samarbete med Ystad gymnasium. Utbildningen har riksintag. Under den treåriga utbildningen tillbringar eleverna sammanlagt ett år på djurparken, där de deltar i skötsel av alla djuren, har lektioner med parkens zoolog och veterinär och lär sig guida besökare. Bildgalleri Källor Externa länkar Ystad Djurparks webbplats
Tjelvars grav

Tjelvars grav er en velbevaret skibssætning i Gotland. Den omtrent 18 meter lange og op til fem meter brede skibssætning er beliggende i en lille skovlysning i Gothems Sogn cirka 10 km syd for Slite ved Gotlands østkyst. Den består af 55 enkelte sten, som danner skibets ræling. Den er fyldt med yderlige sten, som danner et dæk. Da graven blev restaureret i 1938, blev der fundet en lille kiste af stenplader, der indeholdt brændte knogler og potteskår. Tjelvars grav er rejst i den sene bronzealder og har fået navnet efter den mytologiske figur Tjelvar fra Gutersagaen. Lidt syd for Tjelvars grav ligger gravrøsen Majsterrojr. Eksterne henvisninger Guteinfo om Tjelvars grav
Tjelvars Grab

Die Schiffssetzung Tjelvars Grab (schwedisch Tjelvars grav) liegt an einer kleinen Nebenstraße etwa 1,3 km westlich des Länsvägs 146, auf der schwedischen Insel Gotland bei Tjälder, südlich von Boge. Sie befindet sich in einem Gelände mit weiteren vor- und frühgeschichtlichen Zeugnissen, das aus zwei eisenzeitlichen Fornburgen, einem kleinen Gräberfeld und einzelnen Steinsetzungen besteht. Die Schiffssetzung wird ebenso wie andere Schiffssetzungen dieses Typs auf Gotland auf die jüngere Bronzezeit datiert. Beschreibung Das aus schweren gedrungenen Steinen gesetzte Schiff hat eine Länge von 18 m und eine Breite von 5 m. Die Stevensteine sind gut einen Meter hoch, während die Höhe der Relingsteine zur Schiffsmitte hin abnimmt. Das Innere des Schiffes wurde durch eine Feldsteinfüllung erhöht, die gewissermaßen das Deck bildet. Die Anlage wurde 1938 untersucht und restauriert. Im östlichen Teil des Schiffes wurde bei der Grabung ein kleiner geplünderter Sarg aus Felsplatten gefunden, der verbrannte Knochen und einige Keramikscherben enthielt. Etwa einen Kilometer südlich, bei Åminne, befindet sich die bronzezeitliche Röse Majsterrojr. Legende Der Sage nach soll der in der Gutasaga erwähnte Tjelvar, der erste Bewohner der Insel, auf dem Tjelders Hof gewohnt haben und in der Schiffssetzung begraben sein. Siehe auch Schiffssetzungen auf Gotland Literatur Marita Jonsson, Sven-Olof Lindquist: Kulturführer Gotland. Almqvist und Wiksell, Uppsala 1993, ISBN 91-88036-09-X. Weblinks Tjelvars Grab – Eintrag in der Datenbank „Fornsök“ des Riksantikvarieämbetet (schwedisch) Tjelvars Grab auf Grosssteingraeber.de
Tombe de Tjelvar

La Tombe de Tjelvar (suédois : Tjelvars grav) est un monument mégalithique situé sur l'île de Gotland, en Suède. Description Le monument se trouve dans une zone boisée située à environ deux kilomètres à l'ouest de la localité de Tjälder, dans le district de Boge (sv), dans le nord-est de l'île de Gotland. Il s'agit d'un bateau de pierre (suédois : skeppssättning) datant de l'âge du bronze (750 av. J.-C.) mesurant 18 m de long pour 5 m de large. Il est composé d'une cinquantaine de pierres dont les plus grandes mesurent plus d'un mètre de haut. La légende raconte que Tjelvar, le premier habitant de l'île de Gotland, mentionné dans la Gutasaga, vivait à Tjälder et fut enterré dans le bateau. Galerie Notes et références Voir aussi Articles connexes Bateau de pierre Liste des sites mégalithiques en Suède Liens externes (en) « Tjelvars grav » sur le site The Megalithic Portal (sv) Riksantikvarieämbetet : « RAÄ-nummer Boge 28:1 » (sv) « Tjelvars grav » sur le site Guteinfo.com Portail du mégalithisme Portail de l’archéologie Portail de la Suède
Grób Tjelvara

Grób Tjelvara – jeden ze starych grobowców w formie łodzi wikingów. Położony jest we wschodniej części Gotlandii, w lesie, pomiędzy Gothem na południu a Slite na północy. Grobowiec jest zachowany w dość dobrym stanie. Ma 14 metrów długości (według innych źródeł 18 metrów) i 5 metrów szerokości. Prawdopodobnie pochodzi z późnej epoki brązu (1100–500 p.n.e.). Podczas prac renowacyjnych w 1938 roku odnaleziono po wschodniej stronie grobowca małą skrzynię z kamiennych płyt, zawierającą spalone szczątki oraz kilka skorup starych naczyń. Zgodnie z legendą, pochowano tu Tjelvara. W mitologii nordyckiej był on sługą i towarzyszem Thora. Według Sagi o Gotlandczykach, Tjelvar jako pierwszy dotarł na Gotlandię. To on miał zapoczątkować osadnictwo na tej wyspie, przywożąc ze sobą ogień. Do tej pory Gotlandia miała się każdego dnia zanurzać w morzu, by wynurzać się po zmroku. Przypisy
Tjelvars grav

Tjelvars grav är en skeppssättning i Gothems socken söder om Slite på Gotland. Denna tämligen välbevarade skeppssättning är 18 meter lång och 5 meter bred. Den är sannolikt från yngre bronsåldern (1100–500 f.Kr.). När den restaurerades 1938 fann man en liten kista av stenhällar i öster som innehöll brända ben och några krukskärvor. Här ska enligt sägnen Tjelvar ligga begraven. Enligt Gutasagan var Tjelvar den första som landsteg på Gotland. Han förde med sig elden till ön som därigenom slutade att på dagen sjunka i havet. I närheten ligger två fornborgar som sannolikt är från järnåldern. Bronsåldersröset Majsterrojr ligger något söder om Tjelvars grav. Fotnot Externa länkar Tjelvars grav med bilder, beskrivning och vägbeskrivning Tjelvars grav Boge 28:1, Riksantikvarieämbetet. Wikimedia Commons har media som rör Tjelvars grav.
Schwedisches Forschungsinstitut der Verteidigung

Das Schwedische Forschungsinstitut der Verteidigung, auch Schwedische Behörde für Verteidigungsforschung (schwedisch: Totalförsvarets forskningsinstitut, wörtlich: Forschungsinstitut der vollumfänglichen Abwehrbereitschaft) ist eine schwedische Forschungseinrichtung mit Hauptsitz in Kista. Ihre Aufgaben sind Forschung und Entwicklung im Bereich der Verteidigungspolitik und des Zivilschutzes. Sie ist dem schwedischen Verteidigungsministerium, dem Försvarsdepartementet, unterstellt. Im Jahre 2007 beschäftigte sie etwa 1000 Personen. Geschichte Das FOI ging 2001 aus der Fusion der Vorgängereinrichtungen dem Schwedischen Luftfahrtforschungsinstitut (Flygtekniska försöksanstalten, kurz: FFA) und dem Schwedischen Forschungsinstitut für nationale Verteidigung (Försvarets forskningsanstalt, kurz: FOA) hervor. Die FFA wurden 1940 in Bromma als staatliches Forschungsinstitut für die schwedische Luftfahrtindustrie, hauptsächlich für militärische Zwecke, gegründet. Die FOA entstand 1945 ihrerseits aus der Fusion dreier Institutionen. Im Einzelnen waren dies: das Chemische Institut der schwedischen Streitkräfte (Försvarsväsendets kemiska anstalt, FKA), das 1937 gegründet wurde und aus Forschungsvorhaben bezüglich chemischer Waffen an den Universitäten Lund und Uppsala hervorging, das Institut für Militärphysik (Militärfysiska institutet, MFI), das während des Zweiten Weltkriegs entstanden war und das Statens uppfinnarnämnd, SUN, das 1942 zur Erforschung der Radartechnik gegründet worden war. Die FOA war maßgeblich an der Erforschung von Atomwaffen beteiligt, bis Schweden 1968 dem Atomwaffensperrvertrag beitrat. Siehe auch Verwaltungsbehörde (Schweden) Weblinks https://www.foi.se/ Einzelnachweise
Agence suédoise de recherche pour la défense

L’Agence suédoise de recherche pour la défense (en suédois : Totalförsvarets forskningsinstitut, FOI) est une agence gouvernementale suédoise responsable de recherche et développement en matières de sécurité. Elle est créée en 2001 en fusionnant deux anciens organismes, l'institut de recherche de la défense (Försvarets forskningsanstalt, FOA) et l'Institut de recherche aéronautique (en) (Flygtekniska försöksanstalten, FFA). Elle est rattachée au ministère de la Défense. Son siège est situé à Kista, Stockholm et elle dispose d'antennes à Grindsjön au sud de Stockholm, ainsi qu'à Linköping et Umeå. Les activités du FOI englobent la recherche, le développement de technologie et d'analyses, principalement pour la défense militaire, mais également en cas de situations d'urgence civiles. FOI ne s'occupe pas de renseignement, ce qui est la tâche de la Service d'intelligence militaire et de sécurité suédois (MUST). En 2011, la FOI employait environ 950 personnes. Notes et références Liens externes Site officiel Ressources relatives à la recherche : CrossRef Horizon 2020 Ressource relative aux organisations : Registre de transparence de l'UE Portail du renseignement Portail de l’histoire militaire Portail de Stockholm