Kristus Konungens kyrka

Kristus Konungens kyrka är en romersk-katolsk kyrkobyggnad belägen mellan Heden och Trädgårdsföreningen i centrala Göteborg. Den byggdes 1937–1938 och tillhör Kristus Konungens katolska församling och Stockholms katolska stift. Kyrkan är känd som "katolska kyrkan" och i göteborgshumorn som "Hedendomen". Historia Bakgrund Församlingen grundades 1862. Den var den andra katolska församlingen i Sverige, efter bildandet av Stockholms (men då rikstäckande) katolska församling 1784 – tre år efter återlegaliseringen av katolsk tro i Sverige. Församlingen i Göteborg kom till när det ökande antalet katoliker i området motiverade bildandet av en församling. År 1865 invigdes S:t Josefs kyrka vid Spannmålsgatan 18 i Östra Nordstaden. Det dröjde ytterligare tre år innan kyrkan stod helt färdig. Kyrkobygget År 1928 köpte församlingen mark för att kunna uppföra en ny kyrkobyggnad, i takt med att antalet församlingsmedlemmar ökade. Området låg i staden Göteborgs södra utkant, nära den stora excercished söder om Vallgraven som 1892 köpts av Göteborgs stad för andra syften. Fastigheten är belägen mellan Nya Allén och Parkgatan, där dessa i öster möter Sten Sturegatan. Den 31 oktober 1937 lades grundstenen till kyrkan, som byggdes efter ritningar av arkitekten Carl Rosell. 25 september 1938 firades den sista högmässan i Sankt Josefs kyrka och den 2 oktober 1938 firades den första högmässan i Kristus Konungen. Året efter invigdes det nya altarkorset, i rent silver, i kyrkan. Det krucifix som dittills fått representera korset under gudstjänster flyttades därefter till sin plats över tabernaklet. Den 7 september 1951 färdigställdes mosaiken i kyrkans korabsid, framställande Kristus som konung. Den bekostades av påve Pius XII. Den 20–21 oktober 1951 genomfördes en högtidlig invigning av kyrkan, vilket var den första katolska kyrkoinvigningen i Sverige sedan reformationen. Ombyggnationer efter Andra Vatikankonciliet Efter Andra Vatikankonciliet (1962–1965) genomfördes omändringar i kyrkans kor. Altaret flyttas närmre församlingen och kommunionbänken flyttas närmre koret. Verksamhet Från och med 1964 har episteln och evangeliet lästs på svenska. Året efter infördes gudstjänstordning enligt versus populum i Kristus Konungen, och även högmässan (med vissa undantag) på svenska. Numera ges gudstjänster enligt både romersk och orientalisk rit, uppdelat i maronitiskt, kaldeisk och syro-malabarisk rit. Den "heliga mässan" firas dagligen på svenska, på lördagar och söndag på olika språk. Dessa språk har listats som svenska, arabiska, engelska, latin, polska, slovenska och spanska, men även som svenska, latin, engelska, polska, kroatiska, spanska, slovenska och tagalog. Dessutom förekommer "familjemässor", anpassade för deltagande av barn. 2025 var Pär-Anders Feltenheim ansvarig präst och kyrkoherde. Ordinarie bikttid är på vissa dagar i veckan. Bikt kan även arrangeras efter överenskommelse med prästen. Kyrkans interiör Sedan kanoniseringen av heliga Elisabeth Hesselblad finns en staty av henne inne i kyrkorummet, beställd från Ferdinand Stuflesser i Italien. Orgeln byggdes 1907 av firman J.W Walker & Sons Ltd. Innan den inköptes av församlingen 2006 var den placerad i en kyrka i London. I kyrkans torn hänger tre kyrkklockor. Mosaiken och kalkmålningarna Mosaiken på absiden är Nordens största och bekostad av påve Pius XII. Den omges av kalkmålningar av professor Gebhard Utinger. Utingers kalkmålningar på valvbågen blev övermålade 1962, men 2023 beslutade församlingen att ta fram målningarna. Restaureringen blev färdig i oktober 2024. Kyrkobyggnad och sidobyggnader Kyrkan Kristi Konungens kyrka ligger i kvarteret Diamanten i stadsdelen Heden. Den omges i söder och öster av kraftigt trafikerade genomfartsleder, på en annan av församlingshem och en tredje av en inre gård bort mot Sankta Elisabets folkhögskola (se nedan). Kyrkan är byggd som en treskeppig basilika, komplett med ett drygt 40[källa behövs] meter högt klocktorn som placerats i ett av hörnen. Det massiva och högresta, höga tornet är liksom kyrkan i övrigt täckt av rött tegel och med taket i kopparplåt. Sockeln till kyrkan, den breda trappan vid entrén och taklisten är dock av natursten. Kyrkobyggnaden är från absid till entréfasad knappt 40 meter lång och cirka 22 meter bred. Entréfasaden markeras tydligt av sina tre smala och högsträckta tegelbågar. Hela kvarteret är cirka 50 meter stort, på båda ledderna. På yttervägen till kyrkan finns en vattenkran av typen maskaron. Denna utformning har hämtat inspiration från utsmyckningar från medeltiden i europeiska kyrkor. Sidobyggnader I anslutning till kyrkan finns andra församlingsbyggnader, inklusive för församlingshem för administrativa syften. Där samlas även Göteborgs Gosskör. 1961–1962 byggdes och 1962 invigdes Drottning Astrids skola intill kyrkobyggnaden, med namn till minne av drottning Astrid av Belgien. Denna skolverksamhet flyttade 1996/1997 till en nybyggd skolbyggnad vid Lilla Danska vägen i Örgryte med namnet Katolska Skolan av Notre Dame. Samtidigt ombildades den lokala verksamheten till en folkhögskola med katolsk huvudman, vid starten 1997 som en filial till den Stockholmsbaserade Sankta Birgittas folkhögskola. Sedan 2016 verkar skolan som den separata Sankta Elisabets folkhögskola. I kulturen Kyrkan är ett av många inslag i stadsbilden som fått skämtsamma tillnamn enligt den lokala "göteborgshumorn". I detta fall är smeknamnet "Hedendomen", med den dubbla kopplingen till att byggnaden ligger vid Heden och dessutom tillhör en annan religion än Svenska kyrkan. Galleri Referenser