NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Boulognerskogen, Skövde

Boulognerskogen, även kallad Boulogner, är en park i stadsdelen Östermalm i Skövde. Parken är uppkallad efter Bois de Boulogne som anlades i Paris 1852. Parken sträcker sig från järnvägen i väster till gamla sjukhuset i öster och från Hjovägen i norr till Kavelbrovägen i söder. Den tidigare "Prästens Fårahage" blev 1875 omdanad till Skövde stads stadspark, dit sociteten kom för att dricka vann. Borta är flera av dåtidens byggnader, men kvar finns lejonbrunnen och det gamla schweizeriet som idag är Studentkåren i Skövdes kårhus. Boulognerskogen är idag Skövdes största park och ligger mycket centralt placerad strax intill resecentrum, studentbostäder och högskolan. Här kan du numera ströva i såväl bokskog som högvuxen tallskog. Du hittar belysta promenadstigar, sköna bänkar i rofyllda naturlika miljöer blandat med mer i ordningställda och öppna platser. Här finns ytor för olika evenemang och aktiviteter - så som konserter, utomhusgympa, vårbrasa och midsommarfirande. Det arrangeras även varje år ett 6-timmars ultralopp där deltagarna springer en 1200m lång varvbana under sex timmars tid. Här finns lekplats, fikamöjligheter och en egen badsjö vid namn Boulognersjön som erbjuder sandstrand, brygga och handikappanpassade ramper. Prov på vattnets kvalitet beträffande algblomning och tjänlighet tas varje vecka under badsäsongen. Se även Boulognerskogen, Gävle Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Boulognerskogen.﻿ Officiell webbplats
Boulognerskogen, Gävle

Boulognerskogen, populärt kallad Boulognern, är en stor park i Gävle. Om parken Boulognerskogen består till största delen av en gles skog med mestadels tall, belägen på en udde som bildas av Gavleån som här gör en skarp krök. Här finns också ett kafé med en utomhusscen, en dansbana, en lekpark, en minigolfbana samt uthyrning av trampbåtar. Boulognerskogens geografiska belägenhet har varit orsak till mycket förvirring genom åren. Den avgränsas i söder av Gavleån, i väster av Gamla kyrkogården, i norr av Västra vägen och dess östra gräns är en tänkt linje mellan Strömdalens kraftverk och Brändströmsplan. Öster om denna linje ligger parken Stadsträdgården. I vardagligt tal får dock Boulognerskogen beteckna hela parkområdet, från Kvarnbron i öster till Gavleån i väster. Badplats Det har länge funnits planer på att anlägga en badplats med sandstrand nere vid ån, något som fallit på att vattenkvaliteten varit för dålig. På platsen för den tänkta badstranden byggdes istället en beachvolleyplan. 2014 blev det dock klart att en badplats ska anläggas i tre etapper. I etapp ett som inleddes 2014 byggdes en sju meter lång kajbrygga som löper längs med stranden. Det kommer även bli en grillplats med tak och spaljéer. Volleybollplanen flyttas en bit och förses med några mindre läktare. Badet blir även tillgänglighetsanpassat så att rullstolsburna kan ta sig ner i vattnet. Etapp 2 innefattar enligt planen bland annat omklädningsbyggnad och utomhusgym. Den sista och tredje etappen ska slutligen göra badplatsen till ett familjebad med en sandstrand. Men när den etappen står färdig är oklart. Historia Boulognerskogen kom till år 1865, då staden förvärvade den så kallade Kroknäs hage som ditintills hade ägts av kyrkan. Parken fick namn efter Bois de Boulogne som anlagts i Paris något decennium tidigare och blev snabbt ett populärt utflyktsmål för Gävleborna som tog spårvagnen till ändstationen i Stadsträdgården. Flera kaféer anlades - när de var som flest fanns fem - och musikevenemang var vanliga under sommarhalvåret. Lek och idrott som krocket, velocipedåkning, och bandy förekom också – den första svenska mästerskapsfinalen i bandy spelades här 1907. Källor Noter Se även Bois de Boulogne, Paris Boulognerskogen, Skövde
Bovallstrands kyrka

Bovallstrands kyrka, tidigare Bovallstrands kapell, är en kyrkobyggnad i samhället Bovallstrand i Sotenäs kommun. Den tillhör Tossene församling i Göteborgs stift. Kyrkobyggnaden Träkyrkan är vitmålad i nygotisk stil med tegeltak. De spröjsade fönstren överkarmar är spetsiga. Koret har en tresidig absid och i väster finns ett vidbyggt torn, som avslutas uppåt med spetsiga gavlar och kröns av låga koppartäckta spiror. Byggnaden uppfördes åren 1916–1917 och är den sista i en serie om tre snarlika bohuslänska träkapell, som uppfördes av byggmästaren Axel Johansson. De andra är Nösunds kapell (1912) och Hamburgsunds kapell (1914-1915). Inventarier Altartavlan och korets fyra målningar är utförda av Kristian Lundstedt Predikstolen med åttakantig korg är samtida med kyrkan och har fyra bemålade fält. Dopfunt av trä med dopskål i nysilver från 1924. Votivskeppet är en donation av fiskaren Görtz Högdén. Nattvardskalk och paten från 1954 är av silver. Orgel Den tidigare orgeln, tillverkad 1958 Grönvalls orgelbyggeri, ersattes 2001 av ett nytt instrument från Walter Thür Orgelbyggen med elva stämmor fördelade på två manualer och pedal. Bilder Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 507. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 128. Libris 904466 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bovallstrands kyrka.
Brahe Church

Brahe Church (Swedish: Brakekyrkan) is a church building on the island of Visingsö in the lake of Vättern in Sweden. Belonging to the Visingsö Parish of the Church of Sweden, it was opened in 1636 as Wisingsborg Castle Church (Swedish: Wisingsborgs slottskyrka). Brahe Church was erected as a royal church at the beginning of the 17th century. A church built in the Middle Ages, Ströja Church, already existed on its site at that time. Ströja Church was built in the 12th century and was then the royal church. At the beginning of the 17th century, Count Magnus Brahe built a new church on the foundation of the medieval Ströja Church. All that Magnus Brahe retained from the older church was the beautifully ornamented door to the sacristy, which probably originally stood in the main entrance of Ströja Church. However, Magnus Brahe didn't have time to experience the church's completion. It was his nephew Per Brahe the Younger who inherited the building and dedicated the new church in 1636. The church is a spacious hall church in the Renaissance style. It is made of clay slate, sandstone and limestone, and its roof is covered with copper that was donated by a sister of Per Brahe the Younger, Christina Brahe. The splendidly decorated church serves as a museum, art gallery and curios cabinet as well as a place of worship. A visit to Brahe Church presents a picture of the splendor that once was characteristic of Sweden's largest countship, Visingsborg. In 2024, a church construction project led to the discovery of two graves dating from the late 12th century; one of them contained 170 silver bracteates or coins strewn about the body. Archeological investigation of the find is ongoing. References
Braheskolan

Braheskolan, även kallad Visingsö Folkhögskola, är en folkhögskola belägen mitt på Visingsö. Skolan har en internationell profil med inriktning mot språk och kultur. Skolan har även knytningar till internationella skolor i Brighton, Barcelona, Düsseldorf och Aix-en-Provence. Det finns både terminskurser och helårskurser där halva tiden av utbildningen inom språk är förlagda till en skola utomlands. På skolan finns internatboende med cirka 70 rum fördelade i olika hus. Sedan 1967 är Folkuniversitetet huvudman för skolan. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Braheskolan. Braheskolan
Brandalsund Manor

Brandalsund Manor (Swedish: Brandalsunds gods) is a manor house in Stockholm County, Sweden. It is located in the Ytterjärna Church Parish in Södertälje municipality. History There has been a castle or manor house at this strategically important location probably since the time of the Kalmar Union. In 1435, this castle was destroyed during the Engelbrekt rebellion by Erik Puke. It was replaced by a manor house which in its turn was destroyed by Russian troops during the Russian Pillage (Rysshärjningarna) of 1719–1721. A later house was also torn down by the owner to make room for the presently visible main building, built in 1916–18 to designs by Thor Thorén (1863-1937) References
Brandenburgska huset

Brandenburgska huset är en äldre fastighet i kvarteret Glaucus i hörnet Skeppsbron 30 och Gaffelgränd i Gamla stan i centrala Stockholm. Huset byggdes på 1600-talet, men har 1767 och 1890 genomgått radikala ombyggnader. Den nuvarande medeltidsinspirerande fasaden i rött murtegel med sin karakteristiska trappstegsgavel skapades 1890 av en medeltidsvurmande ägare med arkitekten Gustaf Wilhelm Nerman (1855-1926). Fasaden påminner om de baltiska hamnstädernas sengotiska gavelhus. På fastighetens gård finns en brandmursmålning med ett medeltida husmotiv som skapades i samband med renoveringen. Tryckta källor Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1977) [1973]. Stockholms byggnader: en bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm (3). Stockholm: Prisma. Libris 7406664. ISBN 91-518-1125-1 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kvarteret Glaucus. Stadsmuseets kartläggning av brandmursmålningar i Stockholm
Brandstads kyrka

Brandstads kyrka är en kyrkobyggnad i Brandstad. Den tillhör Vollsjö församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan härstammar från slutet av 1100-talet eller början av 1200-talet och är byggd i romansk stil. Från denna tid stammar även dopfunten som anses utförd av Mårten Stenmästare och rester av gamla kalkmålningar i koret. Målningarna är utförda i en stil som daterar dem till andra hälften av 1200-talet och de föreställer ett ryttarfölje. Målningarna i långhuset är utförda av Axel Kulle. 1837 genomgick kyrkan en grundlig ombyggnad då kyrktornet tillkom med tornspira och de ursprungliga ingångarna murades igen och ersattes med en ny port. Långhusets medeltida valv ersattes med tunnvalv av trä. Inventarier Altaruppsatsen och predikstolen är snidade arbeten i barockstil från slutet av 1600-talet eller början av 1700-talet. I kyrktornet hänger två klockor. Orgel 1854 byggde Sven Fogelberg, Lund en orgel med 5 1/2 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1923 av Eskil Lundén, Göteborg och är en pneumatisk orgel. Den har fasta kombinationer. Den omdisponerades och utökades 1962-1963 av G Walter och S E Sjöstrand, Vollsjö. Tryckta källor Folder med titeln: Våra kyrkor i Vemmenhögs, Ljunits, Herrestads och Färs kontrakt. Hansson & Kotte tryckeri AB, Ystad 1994. Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Åsbo Släkt- och Folklivsforskare Sjöbo kommun Wikimedia Commons har media som rör Brandstads kyrka.
Brandstodsbolagets hus

Brandstodsbolagets hus är en representativ kontorsfastighet i kvarteret Bacchus 1 på Skeppsbron 20 i Gamla stan i centrala Stockholm från 1901. Huset är ritat av arkitekt Isak Gustav Clason och uppfördes ursprungligen för Städernas allmänna brandstodsbolag som köpte tomterna i kvarteret 1898 för att uppföra nya kontorshus. På tomten närmast Skeppsbron fanns ett äldre bostadshus från 1674 ritat av Nicodemus Tessin den äldre till sig själv. Huset, som kallades Tottieska huset efter familjen Tottie och deras firma Tottie & Arfwerdson, revs med den övriga bebyggelsen 1901. Ursprungligen skulle Clason bara rita fasaden mot Skeppsbron men uppdraget utvidgades till att omfatta hela byggnaden. Clason lät sig inspireras av Tessin när han utformade det nya huset som bär tydliga likheter med den tunga, regelbundna och slutna arkitekturen som präglade den karolinska tiden. När huset stod färdigt 1901 kom det att förändra Skeppsbron; aldrig tidigare hade ett sådant högt hus byggts längs Skeppsbron. Skalan rönte kritik – särskilt det höga pyramidformade säteritaket – men stöddes av bland andra Ragnar Östberg. Huset ägs idag av Vasakronan och bland hyresgästerna finns bland annat Rumänska kulturinstitutet. Filippinernas ambassad låg i huset från 1982 till 2012. Referenser Noter Tryckta källor Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1977) [1973]. Stockholms byggnader: en bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm (3). Stockholm: Prisma. Libris 7406664. ISBN 91-518-1125-1 Eriksson, Eva (2001). Den moderna staden tar form: arkitektur och debatt 1910–1935. Stockholm: Ordfront. sid. 124, 128. Libris 8373844. ISBN 91-7324-768-5 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Brandstodsbolagets hus.
Bratteforsån

Bratteforsån i Bohuslän är sjön Stora Hällungens avloppså. Ån rinner ut ur Stora Hällungen vid Svenshögen, som för övrigt också ligger vid sjön Lilla Hällungen. Därifrån rinner den sedan vidare norrut och rinner ut i Ljungskileviken vid Ljungskile. Sträckningen innan Ljungskile är sedan 2004 naturreservat och ingår i EU-nätverket Natura 2000 för skyddad natur. Reservatet är beläget i Ljungs socken i Uddevalla kommun. Referenser Externa länkar Bratteforsån, Länsstyrelsen i Västra Götalands län
Kerk van Brattfors

De kerk van Brattfors staat in de Zweedse plaats Brattfors. De bouw van de houten kerk begon in 1961 en werd afgerond in 1669. In 1680 werd er een wapenhuis aan de zuidkant van de kerk aangebouwd. De kerktoren werd in de jaren 70 bijgebouwd. De kerk ligt aan riksväg 63.
Brattfors kyrka

Brattfors kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Filipstads församling i Karlstads stift. Fram till 2010 hörde kyrkan till Brattfors församling som sedan uppgick i Filipstads församling. Kyrkan ligger i Brattfors utmed riksväg 63 omkring sex kilometer sydväst om Filipstad. Kyrkobyggnaden Träkyrkan började byggas 1661 och invigdes 1669 trots att den ännu inte var färdigbyggd. Kyrkan byggdes av liggtimmer och bestod från början av långhus med tresidigt kor i öster och sakristia i norr. Ett vapenhus vid södra sidan tillkom 1680. Kyrktornet som är inbyggt i långhuset tillkom senare, troligen på 1720-talet. 1798 flyttades sakristian från norra sidan till sin nuvarande plats öster om koret. Någon gång på 1800-talet revs vapenhuset vid södra sidan. Vid mitten av samma århundrade fick kyrkan sitt nuvarande utseende då ytterväggarna kläddes med ljus panel. Inventarier Predikstolen vid korets norra sida är från 1687. Den har en åttakantig korg. Altaruppsatsen är från 1694. Dopfunten av trä är från 1953. Orgel En tidigare orgel med 3 stämmor och 1 manual blev 1886 renoverad av E. A. Setterquist & Son, Örebro. Orgeln med 16 stämmor tillkom 1921 och byggdes av A. Magnussons Orgelbyggeri i Göteborg. Galleri Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 570. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Kyrkor i Karlstads stift Del I, Utgiven av Värmlands Museum och Karlstads stift, 2008, ISBN 91-85224-71-5 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Wikimedia Commons har media som rör Brattfors kyrka.
Braviken Paper Mill

Braviken Paper Mill (or simply Braviken) is a paper mill located outside Bråviken, Norrköping, in Sweden. It is owned by Holmen Board and Paper and part of Holmen Group. Since the name is derived from the location, Bråviken, and since the name of the paper mill was to be internationally read and spoken, the ring diacritic above the a was dropped. Introduction Braviken mainly produces magazine, book and newsprint paper, both white and colored. Three paper machines are located at the mill: PM51, the oldest one, was built 1977 and production ended September 14, 2013. Produced mainly directory paper in different colors (white, yellow and pink). The width of the rolls leaving the paper machine was 8.50m. Produced 200.000 tons of paper per year. PM52, built in 1986. Produces newsprint and book paper. Colors of the paper produced are white and what is referred to as baby pink, which is, as the name suggests, a variant of pink produced for Sportbladet. The width of a roll is 8.55m. Produces 250.000 tons of paper per year. PM53, the latest, and obviously most modern of the machines produces magazine paper, at a rate of 300.000 tons per year. Each machine goes in a distinctive color: PM51 is completely green, PM52 is blue, while the PM53 is blue with a touch of violet. The name of the machines comes from the fact that the mill used to be the fifth when MoDo AB owned it. The company itself does not own fifty machines. Technology The mill has its own TMP factory which produces the pulp needed for the production. History The production began in central Norrköping during the 15th century. Since expansion was hindered by lack of area the production moved outside Norrköping to Bråviken. The construction began in 1977, and by 1986 the second machine was built. In 1986 the last machine in central Norrköping shut down, and all of the operations moved to the new location. External links Holmen Paper
Bravikens pappersbruk

Bravikens pappersbruk är ett tidnings- och specialpappersbruk vid Bråvikens strand utanför Norrköping. Pappersbruket ägs av Holmen Board and Paper, som ingår i Holmen Group. Bruket byggdes år 1977 och hade då två linjer för tillverkning av termomekanisk pappersmassa och världens snabbaste pappersmaskin, PM 51, med en produktionskapacitet på 1 200 m/minut. Ytterligare en maskin, PM 52, byggdes 1985 och hade en konstruktionskapacitet på 1 500 m/minut och årskapacitet på 210 000 ton papper. 1996 utökades verksamheten med en tredje maskin, PM 53. Pappersbruket hade i början av 2010-talet c:a 600 anställda och producerade årligen 750 000 ton tidningspapper, MF-journalpapper och katalogpapper. I mars 2013 meddelade företaget att PM 51 stängs vilket berör omkring 200 anställda. Åtgärden är en följd av vikande marknad för dagstidningspapper. Produktionen i PM 51 upphörde 14 september 2013. PM 51 hade en årskapacitet av 200 000 ton tidningspapper. De kvarvarande maskinerna PM 52 och PM 53 har kapaciteten 290 000 och 310 000 ton. Källor Noter Litteratur Klingström, Lars (2009). Holmen: en resa i fyra sekel. Stockholm: Holmen. Libris 11499927. ISBN 978-91-633-4541-8 Bjurbom, Mats; Edetoft Stefan (1991). Pionjärer och pappersmakare. Norrköping: Bravikens pappersbruk. Libris 1281038. ISBN 91-630-0789-4 (inb.) Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bravikens pappersbruk. Holmen Paper (officiell webbplats)
Bredablick, Skansen

För villan i Mälarhöjden, se Bredablick, Mälarhöjden. Bredablick är ett utkikstorn som tillhör friluftsmuseet Skansen på Djurgården i Stockholm. Tornet byggdes på en plats som då hette Tallbacken och stod färdigt år 1876. Byggherre var Oscar II:s livmedikus Fritz Wästfelt och byggmästare var Axel Gotthard Janson. Wästfelt fick inspirationen från Italien och kallade tornet Belvederen, ungefär "vacker utsikt" på italienska och arkitektoniskt namn på utsiktsplatser. Han planerade att uppföra en Karlsbaderbrunn-inrättning, en kuranstalt, på området som skulle heta Westemansberg med tornet som huvudbyggnad. Byggnaden Tornet står högt uppe på Skansenberget, det är åttakantigt, byggt i tegel och 30 meter högt. Det har fem våningar och en utsiktsplattform som är 77 meter över havsytan. Tornet, som beskrevs som götiska tornet, ritades av hovintendenten Johan Erik Söderlund. Tillkomst Fritz Wästfelt reste i Italien med 1847 med Oscar II, som då var prins, och besökte bland annat Villa Aldobandini, som också kallas Belvedere och imponerades av utsikten. Han ville göra en kuranstalt i Stockholm och göra den på en plats med vacker utsikt med tanken att det skulle vara stärkande. Enligt traditionen så gick han upp med sin son på kullen Tallbacken på Djurgården för att se utsikten, men den skymdes av buskar och träd. Sonen fick klättra upp i ett träd och beskriva vad han såg och Fritz Wästfelt beslöt bygga ett utsiktstorn på platsen, till stockholmarna och inhemska och utländska turister. Han hade också planer på att bygga en kuranstalt till vilken utsikten skulle vara stärkande. Fritz Wästfelt döpte området till Westemansberg efter släkten Wästfelts stamfar Andreas Westeman som var rådman i Stockholm på 1600-talet. Kostnaderna för att bygga tornet överskred budgeten, Fritz Wästfelt skuldsattes och när det var klart så utvecklades affärsverksamheten kring tornet svagt och det blev aldrig någon kurort. En biljett för att gå upp i tornet kostade en krona, vilket var en ansenlig summa och besökarna uteblev. Två år efter att det stod klart köptes tornet av dess byggmästare Axel Gotthard Janson, som hade stora obetalda fordringar. Fritz Wästfelt fick ändå hyra byggnaden billigt och under sina sista levnadsår flyttade Fritz Wästfelt ut till tornet och bodde i bottenvåningen till sin död 1881. Det hade hela tiden öppet och hade anställda. När han avled var skulderna fyra gånger så stora som tillgångarna, och i bouppteckningen upptas bland annat två björnar, tre rävar, två berguvar och en örn som del av inventarierna. Skansen Sedan Arthur Hazelius grundat Skansen år 1891 ville han köpa tornet och införliva det i sitt nya museum, vilket skedde år 1892. Tornet bytte då namn till Bredablick, ett namn taget från Balders boning, Bredablick, i den fornnordiska gudasagan. År 1913 fick tornet hiss. Under många år var Bredablick hemvist för Skansens klädkammare. Det renoverades på 1980-talet. Numera är det kontor i Bredablick. Utsiktsvåningen högst upp i tornet är inte längre öppen för allmänheten. Se även Högloftet och Nyloftet vid tornet Bredablick Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bredablick, Skansen.
Bredablick, Mälarhöjden

Bredablick är en villa belägen vid Pettersbergsvägen 45 i Mälarhöjden i södra Stockholm, vid Fridhemsbryggan. Villan uppfördes någon gång mellan 1906 och 1909. Historik Namnet "Bredablick" beskriver fastighetens enastående läge i en sluttning med fin utsikt över Mälaren. "Bredablick" var bara ett av många fantasifulla namn som gavs villorna i Fridhem innan vägarna hade fastställda namn. Namnen, som ibland även stod skrivna på fasaderna, fungerade då som postadress. Ovanför Bredablick fanns ytterligare några villor som hade samma namn. Trävillan "Bredablick" består av två parallella byggnadskroppar som sammanlänkas av en förbindelsebyggnad med ett central anordnat torn. Gavelspetsarna uppvisar rik lövsågeri. Fasaderna är klädda med liggande panel i gul kulör. Taken är täckta med falsad, grönmålad plåt. Mittendelen har stor punschveranda med blick över Mälaren. Direkt intill "Bredablick" (väster om) leder trappan Jakobs stege upp till Backebogatan och vidare till Vindbacken. Huset finns inte med på bilder från omkring 1906 men väl på en karta från juli 1909. På sin tid utgjorde Bredablick något av områdets centrum, beläget vid Fridhemsbryggan. I huset fanns några affärer, bland dem en cigarraffär som ägdes av grosshandlaren Nils Sandberg, en av initiativtagarna till Fridhems villastad och ägare av Johannisdalsgården. Familjen Sandberg bodde dock i Villa Emilsberg (längst till vänster på kartan från 1909), ett stenkast ifrån Bredablick. På ett fotografi från omkring 1911 syns hans son, Clarence Sandberg, i dörröppningen till affären. I huset låg även ett ölcafé som existerade fortfarande på 1930-talet. Då hade dock ölutskänkningstillståndet dragits in sedan en civilklädd polis serverades en pilsner utan den obligatoriska smörgåsen. Källor Noter Tryckta källor Bo G. Hall: Mälarhöjden med omnejd - Från Örnsberg till Vårberg, Monografier utgivna av Stockholms stad nr 72, 1986, ISBN 91-38-09759-1, Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bredablick, Mälarhöjden.