NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Forshälla kyrka

Forshälla kyrka är en kyrkobyggnad sedan 2011 i Ljungskile församling (tidigare Forshälla församling) i Göteborgs stift. Den ligger i Forshälla i Uddevalla kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1855 i nyklassisistisk stil efter ritningar av Emil Langlet på en plats där det tidigare funnits en kyrka med anor från 1100-talet. Vid en ombyggnad 1953 fick kyrkan en treskeppig basilika med breda sidogångar. Därmed reducerades antalet sittplatser till omkring en tredjedel. Inventarier Altaruppsats från 1670 i barockstil avbildar nattvarden och den uppståndne Kristus krönt av en gyllene sol med strålar. Dopfunt som troligen är från 1700-talet. Predikstolen i ek tillkom 1953 och har utsmyckningar utförda av bildhuggaren Walfrid Andersson. Läktarkläde med motiv ur uppenbarelseboken utfört av Agda Österberg 1968. Orgel Orgeln är byggd av Hammarbergs Orgelbyggeri AB 1973 och har 21 stämmor. Kyrkklockor Storklockan är från 1200-talet, möjligen äldre, och den har två tomma skriftband samt fyra kors svagt och ojämnt inristade. Lillklockan tillkom 1774. Referenser Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 499. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Forshälla kyrka. Bebyggelseregistrets anläggningspresentation
Forssa kyrka

Se också Forssa kyrka, Finland. Forssa kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Bettna församling i Strängnäs stift. Kyrkan ligger i Forssa socken i Flens kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan består av ett långhus med ett något smalare kor i öster och en rund absid öster om koret. Vid kyrkans sydvästra sida finns ett vidbyggt vapenhus och vid kyrkans nordvästra sida finns en sakristia. Taken är klädda med tvåkupigt rött lertegel bortsett från absiden som är täckt med svartmålad järnplåt. Kyrkans äldsta del är sakristian som uppfördes någon gång på 1200-talet. Sakristians murtjocklek skiljer sig från övriga kyrkan vilket antyder att sakristian förmodligen var ihopbyggd med en tidigare träkyrka. Nuvarande stenkyrka uppfördes på 1300-talet. Under 1400-talet uppfördes ett vapenhus vid södra gaveln. Under samma århundrade slogs två stjärnvalv i långhuset. 1762 utvidgades sakristian. 1738 byggdes klockstapeln. Den har en klockformad huv som saknar motsvarighet. Lilla kyrkklockan är troligen från 1300-talet. En stiglucka söder om kyrkan uppfördes 1759. Inventarier I kyrkan finns bevarad en madonnabild från 1200-talet. Från 1400-talet finns bevarade en madonnaskulptur och en Birgittaskulptur. Dopfunten är av grå kalksten. På funtens skaft finns årtalet 1595 samt givarens namn Lasse Västgöte och hans vapen. Predikstolen är tillverkad 1664. Kyrkans välbevarade orgel med 7 stämmor och en manual är byggd 1879 av E. A. Setterquist & Son i Örebro. Den blev genom först en grundplåt på 1000 kr. till en orgel av änkegrevinnan Clara Bonde som flyttat ifrån Skedvi gods något år tidigare och sedan inflyttade friherrinnan Sara Louise Antoinette Löwen (1849-1934) på Skedevi gods minnesgåva efter sin man på 2000 kr., tillskjutet resten av församlingen och beställd. Orgeln blev invigd söndagen 30 november 1879. Begravningsvapen över ryttmästaren Svante Börjesson Rosenstråle (1605-1663). Begravningsvapen över löjtnanten Fredrik von Preutz (1675-1701). Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 228. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Wikimedia Commons har media som rör Forssa kyrka.﻿ Noter
Forsviks kyrka

Forsviks kyrka är en kyrkobyggnad i Undenäs församling i Skara stift. Den ligger i Forsvik i Karlsborgs kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkan är belägen vid utloppet av en å från sjön Viken norr om brukssamhället. Den är en pastisch där såväl planform som utformning av exteriör och interiör knyter an till 1700-talets träkyrkobyggande. Den uppfördes i trä 1934 efter ritningar av Carl-Otto Hallström. Förebilden var Undenäs gamla medeltida träkyrka, vilken förstördes i en anlagd brand den 15 oktober 1890. Byggnaden har en korsformad centralplan med altaret i norr, där även den utbyggda sakristian återfinns, samt torn vid den södra gaveln. Tornkrönet har tidigare tillhört Undenäs gamla kyrka och räddades vid 1890 års brand. Entré genom tornets bottenvåning. De panel- och spånklädda ytterväggarna är rödfärgade under branta, tjärade spåntak. Även tornspiran är spånklädd och tjärad. Kyrkorummet täcks av ett spegelvalv. Mittgång och altare vid fondväggen. Inventarier Altartavla målad av Märta Afzelius. Korinredningen, skapad av Jerk Werkmäster tillkom 1964. I kyrkan hänger ett votivskepp. Bilder Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 240-241. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 45-46. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Forsviks kyrka.﻿
Stockholm Exergi

Stockholm Exergi (tidigare AB Fortum Värme Holding samägt med Stockholms stad) är ett lokalt energibolag som producerar fjärrvärme, fjärrkyla och elektricitet. Bakgrund Företaget ägs till 50% av Stockholms kommun och den andra halvan ägs av Ankhiale Bidco AB (ett europeiskt konsortium av investerare, som leds av nederländska APG(nl)). Fram till 20 september 2021 ägdes bolaget till lika delar av Fortum och Stockholms kommun. Företaget levererar värme och kyla till cirka 10 000 kunder och via dem till en stor del av de som bor och verkar i Stockholmsregionen. Senast 2030 ska fjärrvärmen i Stockholm produceras till 100 procent av förnybar eller återvunnen energi. Stockholm Exergis anläggningar: Akalla värmeverk (värme) Brista kraftvärmeverk (el, värme), ligger i Märsta, Sigtuna kommun Lidingö värmeverk (värme, spetsanläggning), Lidingö kommun Hässelbyverket (el, värme) Högdalenverket (el, värme) Hammarbyverket kraftvärmeverk (el, värme, kyla) Skarpnäcks värmeverk (värme) Vilundaverket (värme, kyla), ligger i Upplands Väsby, Upplands Väsby kommun Värtaverket Hjorthagen (el, värme, kyla) Ytterligare ett verk planeras i Lövsta. Stockholm Exergi äger även mindre så kallade spetsanläggningar som används vid stort energibehov, till exempel på vintern. Bilder, värmeverk i urval Se även Tekniska försörjningssystem i Stockholm Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stockholm Exergi.
Forum (biograf, Borlänge)

Forum är en enkelbiograf, teater och konferenslokal i stadsdelen Kvarnsveden, Borlänge kommun. Historia Biografen byggdes 1952 av Folkets Hus och Parker. Biografen genomgick under början av 2000-talet en omfattande renovering där salongen fick nya inventarier samt handikappanpassades. Forum var hemmascenen för pianisten Lars Roos, där också hans sista offentliga spelning ägde rum. Biografen var 2006 premiärbiograf för filmen Jag ser inte musiken längre som handlar om just Lars Roos. Folketshusföreningen kvarnsveden begärdes i konkurs sommaren 2009, Unga Örnar tog över och driver anläggningen. Källor
Forumgallerian

Den här artikeln handlar om Forumgallerian i Uppsala. För köpcentret i Helsingfors, se Forum, Helsingfors. Forumgallerian är ett köpcentrum i centrala Uppsala vid Forumtorget och avgränsas av Kungsängsgatan, Dragarbrunnsgatan, Smedsgränd och Bredgränd. Forumgallerian har 10 000 kvadratmeter affärsyta och 6 000 kvadratmeter kontor. Det finns även 1 000 kvadratmeter bostäder. Köpcentret öppnade 1953. Från början hette köpcentret enbart Forum och tillhörde Kooperativa Förbundet. All verksamhet i köpcentret bedrevs då också av Kooperativa Förbundet. Detta var det första större varuhuset i Uppsala. Det innehöll redan från början förutom butiker även kafé. Bredvid köpcentret ligger Forumtorget som fått sitt namn efter köpcentret. Under 1970-talet fick köpcentret heta Domus då Kooperativa Förbundet standardiserade sina namn på sina affärer och större varuhus i städers centrum skulle då heta Domus. Under 1980-talet döptes köpcentret tillbaks till Forum igen då Uppsalaborna aldrig ville acceptera namnet Domus. 1992 genomgick köpcentret en större ombyggnad som i princip innebar att hela inredningen gjordes om helt. Filmen Mannekäng i rött från 1958 är delvis inspelad i Forumgallerian. Källor
Fosie kyrka

Fosie kyrka är en kyrkobyggnad i Fosieby i Lunds stift. Den är församlingskyrka i Fosie församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan är byggd på Malmös högsta punkt 37 meter över havet. Sin nuvarande utformning erhöll kyrkan vid en ombyggnad 1896 då dess medeltida prägel gick förlorad. Korsarmar tillkom och tornets trappstegsgavlar ersattes med spira. Av den gamla kyrkan, troligen från 1100-talets senare hälft, återstår idag bara halva långhuset samt delar av tornet. En minnessten från 1615, med latinsk inskrift, berättar att kyrkan då erhöll en korbyggnad. I september 1838 blev där fastställda ritningar för bygge av en orgel och ny inredning i kyrkan. 1894 skulle en restaurering av kyrkan ske, men en del påpekanden, som två läktares och en dopfunts placering, från statligt håll måste uppfyllas innan det fick ske och ritningarna godkännas. Eventuella skulpterade eller med inskrift försedda stenar skulle omhändertas och andra eventuella påträffade fornfynd skulle anmälas till Vitterhetsakademien. Vid senaste restaureringen 1971 fick kyrkan invändigt sin nuvarande ljusgröna färg och bänkarna blev mer sittvänliga. Inventarier Fosie kyrkas dopfunt av sandsten tillverkades på 1100-talet av Oxiemästaren, Mårten Stenmästare eller en lärjunge till någon av dem. Över dopfunten ligger ett stort mässingsfat tillverkat i Nürnberg på 1500-talet. I mitten av detta fat skildras bebådelsen. Vid kyrkan finns också Malmös enda kända runsten, Fosiestenen. Orgel Cirka 1839-40 blev en ny, kanske kyrkans första, orgel installerad. September 1841 annonserades om en ihopslagen klockare- och orgeltjänst för pastoratet. Februari 1856 fick församlingen kungligt tillstånd att av sin kyrkokassa avlöna organisten och kantorn J. W. Dahlgren (d. 25 dec. 1863, 46 år)[1] med 25 rdr och en bälgtrampare med 10 rdr årligen.[2] Några år tidigare blev ansökan avslagen. 1900 byggde Salomon Molander & Co, Göteborg en orgel med 14 stämmor. Orgeln utökades 1937 av A. Magnussons Orgelbyggeri AB, Göteborg och fick då 21 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1974 av Anders Persson Orgelbyggeri, Viken och är en orgel med mekanisk traktur och elektrisk registratur. Orgeln har fria och fasta kombinationer. Fasaden år från 1900 års orgel. Bilder Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Svenska kyrkan i Malmö informerar Mer från Svenska kyrkan i Malmö Wikimedia Commons har media som rör Fosie kyrka.
Foss kyrka

Foss kyrka är en kyrkobyggnad som ligger i västra delen av Munkedals kommun. Den tillhör sedan 2022 Munkedals församling (tidigare Foss församling) i Göteborgs stift. Historia Kyrkan har anor från medeltiden och är omnämnd år 1157 av Snorre Sturlasson. Det året ska den norske kungen Öystein Haraldsson ha blivit nedhuggen utanför Foss kyrka och därefter blivit begraven mitt i det som fortfarande utgör kyrkans stomme. Kyrkobyggnaden Av medeltidskyrkan återstår idag endast långhuset. Vid en ombyggnad 1733-1734 tillkom koret och ett trävalv, som förnyades 1890 och 1928. År 1878 tillkom klocktornet i trä. Under den omfattande restaureringen 1929, som leddes av Axel Forssén, fick kyrkan sitt nuvarande utseende med ett långsträckt långhus, högt, tegeltäckt sadeltak, tresidigt avslutat kor med sakristia och ett lågt, smalt trätorn med pyramidformad spira i väster. Innertaket bemålades 1928 av konstnären Kristian Lundstedt. Inventarier En kopia av kyrkans triumfkrucifix från 1500-talet hänger ovanför dopfunten. Originalet förvaras vid Göteborgs stadsmuseum. Triumfbågen togs bort i samband med utbyggnaden 1734-1735. Altartavlan är utförd av Pehr Hörberg 1798 och avbildar korsfästelsen. Predikstolen är från 1717. Dopfunten är tillverkad 1705 av bildhuggaren Marcus Jäger den äldre och bemålad av Christian von Schönfeldt Ett silverkrucifix från 1300-talet. Foss gravkapell Ett gravkapell av vitputsat tegel uppfördes 1934 efter ritningar av Axel Forssén. Bilder Referenser Gullbrandsson, Robin (2017). Medeltida taklag i Göteborgs stifts kyrkor : en förstudie. Rapport / Västarvet, 2017. Vänersborg: Västarvet. sid. 17. Libris 22284903 Mellgren, Maria (2009). Kyrkor i Göteborgs stift : rapport över kyrkobyggnadsinventering och karakterisering 2001-2007. Göteborgs stifts skriftserie, 1402-5329 ; 2009:1. Göteborg: Göteborgs stift. Libris 11485399. ISBN 9197431680 Vår svenska kyrka [Göteborgs stift] / redaktionskommitté Elis Malmeström ... Göteborg: Kulturhistoriska förlaget. 1950. sid. 129. Libris 904466 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 505. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Bebyggelseregistret: Foss gravkapell Wikimedia Commons har media som rör Foss kyrka.
Fotomuseet Olympia

Fotomuseet Olympia är beläget i Falkenbergs första biograf, som öppnades 1912. Här finns bl.a. många unika kameror från olika epoker och intressanta fotografier. Här görs även överföring från smalfilm till video- eller dvd-kopia. Man har också ett stort bildarkiv med Falkenbergsmotiv. Olympia blev Falkenbergs första fasta biograf - tidigare fanns endast ambulerande biografföretag. Den öppnades 1912 och biografens förste ägare var urmakarmästare Ernst Andersson och tobakshandlare Bernard Hansson. Lokalerna var enkla och den maskinella utrustningen kunde aldrig kallas modern. Men trots detta var Olympia mycket populär och det är många av de gångna årens storfilmer som Falkenbergarna har fått se. 1923 övertogs biograf Olympia av ett konsortium på 4 personer, slöjdlärare Bernhard Johansson, bankvaktmästare Per Persson, förrådsvakt Anders Nilsson och filare Alarik Millberg. Dessa innehade biografen fram till 1940-talet, då Olympia tillsammans med biograf Reflex överläts till AB Sveriges Folkbiografer som i sin tur överlämnade rörelsen till Folkets husföreningen i Falkenberg 1953
Framnäs folkhögskola

Framnäs folkhögskola är en folkhögskola belägen i Öjebyn nära Piteå. Skolan grundades 1952 och drivs av en stiftelse stödd av organisationer inom arbetarrörelsen samt Piteå kommun. I kursutbudet finns förutom den allmänna kursen även ett stort utbud av kreativa kurser i musik, musikproduktion, musikteknik, komposition, dans och konst. Musikverksamheten på skolan omfattade tidigare även pedagogutbildningar, som 1978 fick högskolestatus då Musikhögskolan i Piteå etablerades. Skolan har också en omfattande verksamhet riktad mot personer som står långt från arbetsmarknaden. Kapellsbergs musikskola i Härnösand grundades 1961 som en filial till Framnäs. Källor Framnäs folkhögskola från Piteå kommun Externa länkar Framnäs folkhögskolas webbplats
Framtiden 1

Framtiden 1 (även Framtidens hus) är en bostadsfastighet i kvarteret Framtiden 1 i Gamla Enskede med adress Nynäsvägen 307-315. Byggnaden uppfördes 1915 efter ritningar av arkitekt Cyrillus Johansson. Huset fick “blåmärkning” av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär att byggnaden representerar "synnerligen höga kulturhistoriska värden". Grannfastigheten heter Nutiden och här låg biografen Enskede Kvarn mellan 1926 och 1962. Historik Framtidens hus projekterades som arbetarbostad i bostadsbristens tid under första världskriget och uppfördes på initiativ av Centralförvaltning för socialt arbete (CSA) med Cyrillus Johansson som arkitekt. Huset var ursprungligen tänkt som en del i ett framtida större kvarter med husblock grupperade kring en långsmal innergård, men bara längan mot Nynäsvägen fullbordades. Fasaden karaktäriseras av omsorgsfullt utformade detaljer, gedigna materialval och symmetri. Fasadernas ytbehandling och gestaltning visar slammat tegel i olika gula och röda nyanser, som ger intryck av flera sammanbyggda huskroppar. Byggnadskroppen i längans centrum präglas av vertikala band, formgivna som enkla pilastrar och fönster gestaltade som burspråk med en tympanonliknande avslutning upptill. Här leder även en portal till gårdssidan. Enligt Stadsmuseets bedömning ”bevarar anläggningen sin individuella och uttrycksfulla arkitektur och har ett högt arkitektoniskt- och miljöskapande värde.” Huset innehöll små lägenheter om ett och två rum och kök samt WC (inga badrum). Tvåorna var genomgående (fönster mot gården och gatan) med två lägenheter per trapplan. Ettorna var enkelsidiga med fyra lägenheter per våningsplan. Entréerna ligger på gårdssidan. Hösten 1915 anordnades en liten utställning med en visningslägenhet som möblerades med enkla och praktiska möbler. Sedan 1997 är Framtiden 1 omvandlad till en bostadsrättsförening. Källor Noter Tryckta källor Eva Eriksson (2001). Den moderna staden tar form. Ordfronts förlag. ISBN 91-7324-768-5 sida 217 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Framtiden 1.
Franciskusgården

Franciskusgården är ett katolskt franciskanerkonvent för munkar inom katolska kyrkan i Sverige i Jonsered utanför Göteborg, som också är "gästhem. I klostret bor förutom de sju munkarna, varav fyra är under eviga löften och tre är under tidsbundna löften, ett varierande antal gäster som lever tillsammans med munkarna och hjälper dem i de dagliga sysslorna. Byggnaden uppfördes 1899 som ett ålderdomshem i brukssamhället och tillhörde Jonsereds Fabriker. En flygel som rymmer Kristi Förklarings kapell blev tillbyggd 1990. Externa länkar Franciskusgårdens webbplats
Frankenburg

Frankenburg är en villa (Tollare 1:10; tomtyta: 7 176 m² före styckning, 3 481 m² efter styckning) i Tollare i Boo, Nacka kommun, byggd sommaren 1878. Villan (två plan, 207 m² inklusive biytor), som ursprungligen uppläts som sommarställe, har sitt namn från kammarherre August von Francken av adelsätten von Francken, som då ägde Tollare gård. Sedan 1970 ägdes och beboddes Villa Frankenburg av Ralph Lundsten, som i mitten av 1970-talet gav huset dess rosa färg. Under hösten 2014 flyttade Lundsten till den intilliggande fastigheten Tollare 1:381. Frankenburg inrymde Andromeda studio, som nedmonterades i maj 2014. Se även von Francken Referenser Externa länkar Frankenburg Frankenburg, historik Fastighetskarta över Nacka kommun
Sankt Petrus syrisk-ortodoxa kyrka, Sundbyberg

För kyrkor med liknande namn, se Sankt Petri kyrka Sankt Petrus syrisk-ortodoxa kyrka är en kyrkobyggnad i stadsdelen Hallonbergen inom Sundbybergs kommun. Den är säte för S:t Petrus syrisk-ortodoxa kyrka i Stockholm , en församling under det Syrisk-ortodoxa ärkestiftet i Skandinavien. Historik Byggnaden, liksom övrig centrumbebyggelse i Hallonbergen, ritades av arkitekten Åke Östin . Den byggdes som en del av centrumanläggningen av kommunen och var avsedd som en ekumenisk kyrkobyggnad och försågs med både dopfunt och dopgrav. Kyrkan invigdes som Fredens kyrka den 2 september 1973 av Stockholms dåvarande biskop Ingmar Ström. Den ingick i Sundbybergs församling mellan 1973 och 1992. Namnet togs efter kvarteret Freden, som i sin tur namngivits efter Fredens gård Redan från 1970-talet hyrdes kyrkan vid många tillfällen ut till den syrisk-ortodoxa församlingen. Denna fick 1993 köpa kyrkan av Sundbybergs kommun, vilken var ägare av själva byggnaden. Orgel Den nuvarande orgeln byggdes 1973 av Åkerman & Lund Orgelbyggeri AB, Knivsta och är en mekanisk orgel. Referenser Dag Edholm, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:III, Strängnäs stift; Stockholms stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Litteratur Kyrkor kring Stockholm, Stig Haglund (red.) & Rolf Arensberg (ill.), Förlaget Kulturkonst 1981
Parc de Fredhäll

La parc de Fredhäll (en suédois : Fredhällsparken) est un parc public du quartier de Fredhäll à Stockholm en Suède. Description Fredhällsparken est un parc situé à l'ouest de Kungsholmen, au centre de Stockholm. La partie principale du parc se trouve au nord de Fredhäll, dans l'alignement d'Adlerbethsgatan, et en contrebas de Drottningholmsvägen. La falaise au sud en direction d'Essingesundet fait également partie du parc, ainsi que les espaces verts entre les maisons du quartier de Träslottet. Depuis Fredhällsparken, un sentier va vers l'est sous Essingeleden en direction de Rålambshovsparken. Le parc fait partie de la ceinture verte qui s'étend de Norr Mälarstrand à l'est, en passant par Rålambshovsparken, Konradsbergsparken et jusqu'à Tranebergssund à l'ouest. Le parc se compose de zones herbeuses ouvertes et luxuriantes avec de grands arbres à feuilles caduques, dont plusieurs chênes précieux. Fredhällsparken est bien adapté aux jeux de ballon, aux bains de soleil et aux pique-niques. Dans le parc se trouve une grande pataugeoire, où un ruisseau coule du parc jusqu'à Tranebergssund. Dans le parc, il y a deux terrains de jeux et un court de tennis plus petit qui est transformé en patinoire lorsque le temps hivernal le permet. Au bord de l'eau, il y a des bancs avec vue sur la marina. Les travaux de construction du parc ont commencé au début des années 1930 et ont duré plus de 30 ans. Bibliographie Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986). Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad (återtryck av del av 1:a upplagan). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget. P. 32-33. Libris 7269073. (ISBN 91-38-90777-1) Asker, Bertil (1986). Stockholms parker : innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad, Stockholms tekniska historia 2 (1). Stockholm: Liber Förlag. P. 178.181. Libris 513277. (ISBN 91-38-90732-1) Galerie Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts
Fredrika Bremergymnasiet

Fredrika Bremergymnasiet är en gymnasieskola i Handen, Haninge kommun. Skolan har fått sitt namn från författarinnan Fredrika Bremer. Skolan är en av Stockholms läns största gymnasieskolor med cirka 2 100 elever och 240 anställda organiserade i ett rektorsområde. I september 2005 invigdes nya Fredrika Bremergymnasierna i Haninge kommun. En stor ombyggnation av gymnasiet pågick under början av 2000-talet. Fredrika Bremergymnasierna bytte från och med den 1 juli 2016 organisation och inlemmar yrkesgymnasiet Fredrik med det gemensamma namnet Fredrika Bremergymnasiet under en och samma skolenhet. Omorganisationen genomfördes samtidigt som de yrkestekniska programmen flyttade in i ny byggnad. Då gymnasierna var skilda kallades den yrkesförberedande delen Fredrik. Den låg på andra sidan om Dalarövägen. Skolan erbjuder sedan läsåret 2016/17 följande utbildningar: Barn- och fritidsprogrammet Bygg- och anläggningsprogrammet El- och energiprogrammet Estetiska programmet Fordons- och transportprogrammet Industritekniska programmet Introduktionsprogrammen Naturvetenskapsprogrammet Samhällsvetenskapsprogrammet Teknikprogrammet VVS- och fastighetsprogrammet Vård- och omsorgsprogrammet Hotell- och restaurangsskolan Riksäpplet ligger en bit bort, nära Handens pendeltågsstation. Fredrika Bremergymnasiet ligger nära Torvalla sportcentrum och bedriver sin idrottsundervisning i Torvalla i Handen. Fredrika Bremergymnasiets huvudbyggnad hade innan ombyggnaden samma planlösning som Kongahällagymnasiet i Kungälv, förutom att Fredrika Bremergymnasiet var byggt i suterräng och således hade ett bottenplan i en del av byggnaden. Externa länkar Officiell webbplats