Ålands kyrka

För kyrkorna i det finländska landskapet Åland, se kategorin Kyrkobyggnader på Åland. Ålands kyrka är en kyrkobyggnad i Ålands socken i Uppsala kommun. Den tillhör Norra Hagunda församling i Uppsala stift. Kyrkan ligger vid Sävaån, invid riksväg 72 mellan Uppsala och Sala. Länsväg C 577 leder fram till kyrkobyggnaden. Exteriör Kyrkan är uppförd av gråsten som salkyrka. Sakristia och vapenhus är vidbyggda i norr respektive söder. Kyrkan har putsade fasader och långhuset anses härstamma från tidsperioden 1250-1350. Sakristian uppfördes något senare. Vapenhuset uppfördes dock senare under medeltiden, troligen på 1400-talet. Kyrkan fick sitt nuvarande utseende på 1700- och 1800-talen. Kyrkan hade tidigare två kryssvalv. 1772 rapporterades om sättningar i tre av kyrkans hörn, en spricka i östra gavel, flera mindre sprickor och en bred tvärs över östra valvet. En omfattande reparation förbereddes, men inget hann hända innan i augusti 1775 delar av östra valvet störtade in. 1776 inleddes reparationer varvid valven revs, murarna höjdes och ett nytt innertak av bjälklag täckt av gips sattes in. 1800 skedde en ny renovering, då murarna togs ned något och ett nytt välvt innertak sattes in. Ett nytt fönster togs upp på den tidigare fönsterlösa norrgaveln, och ett litet spetsbågigt fönster på västgaveln ersattes av ett nytt större. Samtidigt fick kyrkan ett nytt golv. Långhuset och vapenhuset täcks med sadeltak medan sakristian täcks av ett pulpettak. En första kamin installerades i kyrkan 1883. 1936 genomfördes en större restaurering orsakad av svampröta på kyrkans panel, pelare och golv. 1950 genomfördes en grundförstärkning och 1953 putsades kyrkan ut- och invändigt. År 1988 lades yttertaken om med falsad stålplåt. Interiör Kyrkorummet försågs med valv som fick målningar med bibliska motiv. Troligen var målningarna från senmedeltiden. Vapenhusets innertak hade ett kryssvalv och sakristians innertak ett tunnvalv. Problem med sättningar och sprickbildning ledde till en stor reparation av kyrkan 1776. Då revs de medeltida valven och kyrkan fick ett platt innertak. Murarna höjdes och ett nytt yttertak byggdes. År 1800 fortsatte reparationerna varvid kyrkorummets gipstak färdigställdes. Kyrkans väggar vitströks invändigt och rappades utvändigt. Fönster upptogs och vidgades. Av äldre fasta inventarier har dock predikstolen, skuren av Stockholmsbildhuggaren Gottlob Rosenberg 1738 blivit kvar. Den har dock ommålats flera gånger. 1936 försågs predikstolen med ett nytt tak av arkitekten Martin Westerberg. Orgeln byggdes 1853 av mjölnaren J. Edberg i Knivsta och ersattes 1967 med en orgel byggd av Åkerman & Lund Orgelbyggeri i Knivsta. Altarringen nygjordes 1851 av socknens förste folkskollärare Pehr Thernström. En större renovering genomfördes år 1906 under ledning av arkitekt Carl Axel Ekholm. Golven lades om i långhus, vapenhus och sakristia. Den slutna bänkinredningen ersattes av en öppen bänkinredning. Dörrarna från gamla bänkinredningen sattes upp som väggbröstning. År 1945 installerades elektrisk uppvärmning. År 1950 genomfördes en grundförstärkning. År 1977 värmeisolerades taket över kyrkorummet. En renovering genomfördes åren 1979 - 1980 då väggar, tak och predikstol målades om och altarringen kläddes om. Inventarier Av äldre inventarier finns inte mycket bevarat. Ett medeltida altarskåp fanns tidigare i kyrkan, men ansågs gammalmodigt och såldes och ersattes av ett förgyllt träkors som skänkts av bergsrådet Adolph von Engeström 1826. Det ersattes i sin tur av en kopia på Thorvaldsens Kristusskulptur år 1906. Vid renoveringen 1979-1980 sattes träkorset tillbaka på altaret och Kristusskulpturen placerades i korets sida. Dopfunten av så kallad Alatyp är huggen i kalksten och importerad från Gotland. Funten har en cuppa raka sidor med ett uttömningshål för vatten. Tekniken med uttömningshål försvinner omkring år 1250, så dopfunten är troligen från 1200-talet. År 1906 skickades funten ut i klockstapeln, men år 1928 togs den åter in i kyrkan. Tillhörande dopfat av hamrad och driven mässing är tillverkad av konstnären B. M. Linder i Stockholm och skänkt av kyrkliga syföreningen år 1930. Nattvardssilvret består av en kalk med patén, tillkommen omkring 1700, en sockensbudskalk tillverkad av Erik Salin i Uppsala i början av 1700-talet, samt en vinkanna tillverkad av J. P. Ernander i Uppsala 1828. Vinkannan skänktes av änkefru Louisa Maria Wauchez efter hennes make bergsrådet Adolph von Engeström. Oblatasken i försilvrad metall med driven ornering stammar från slutet av 1600-talet. Brudkronan är tillverkad på 1750-talet i Falun av O. H. Sjöberg. En ljuskrona i mässing med Gyldenbringska och Edenbergska vapnen torde vara skänkt av extraordinare hovrättsassessorn Erik Gyldenbring (död 1674) och hans maka Catharina Edenberg (död 1680). Kyrkan äger dessutom ett par höga ljusstakar i försilvrad mässing från omkring 1700 och ett par släta mässingsljusstakar i empirestil. Två stora ljusplåtar i driven försilvrad metall härrör från senare delen av 1600-talet. Blad textilier finns ett kalkkläde med en stor medaljong i reliefsöm och applikationsbroderi i guld, silver och flera färger föreställande Marias kröning till himmelens drottning. Bården är utförd i guldbroderi. Den är prydd med ätten Bohms vapen och initialerna AAB - CGB och årtalet 1716. Medaljongen i mitten är ett utländskt arbete, troligen polskt eller italienskt från slutet av 1500-talet. Bården härrör från mitten av 1600-talet. Troligen syftar initialerna på Anders Appelbom och hans hustru Catharina Gyldenbring, den senare begravdes i kyrkan 1716. I kyrkan fanns tidigare ett medeltida rökelsekar. En avgjutning av rökelsekaret finns nu på Statens historiska museum men originalet är nu borta. Omgivning Kyrkogården är omgiven av en kallmurad stenmur. År 1866 utvidgades kyrkogården åt väster och norr då troligen hela muren lades om. Nordost om kyrkan utanför kyrkogårdsmuren står en klockstapel av trä. År 1796 togs den delvis ned, byggdes upp och kläddes in med brädor av Anders Olofsson Öhrstedt från Uppsala. Klockstapelns runda hjärtstockar har spikhål som visar att de var spånklädda när stapeln fortfarande var en öppen konstruktion. Stapeln har en spåntäckt huv med en flöjel som bär årtalet 1750. Av klockorna är den större gjuten år 1679 av Johan Meyer och den mindre omgjuten Gerhard Meyer år 1700. Se även Hagunda härad Västerby Åland Ålands socken Bildgalleri Referenser Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Ålands kyrka, av Ingeborg Wilcke-Lindqvist, Upplands kyrkor, Del V, Uppsala: Stiftsrådet, 1953, Libris 1698251 ; 59 Ålands kyrka, av Sven Lundkvist, Upplands kyrkor, Uppsala stifts kyrkobeskrivningsredaktion, 1991, Libris 7448626 ; 59 Externa länkar Norra Hagunda församling Wikimedia Commons har media som rör Ålands kyrka.