NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Lagga Church

Lagga Church (Swedish: Lagga kyrka) is a medieval Lutheran church in the Knivsta Municipality in the province of Uppland, Sweden. It belongs to the Archdiocese of Uppsala. History and architecture The currently visible church was built during the 14th century, but may have been preceded by an earlier building. During the 15th century, the church was expanded and rebuilt. The original wooden ceiling was replaced by the currently visible brick vaults. These were originally covered with frescos but these were replaced with another set of frescos, still visible, at the end of the same century. These frescos were made by the workshop or a follower of Albertus Pictor. Originally both the vaults and the walls were covered in frescos, but in 1747 the walls were painted white. During the 15th century the church porch was also added. The church has remained largely unaltered since. The windows were enlarged in 1815 and the gable of the church porch was decorated in 1870. The church is rectangular in form, with the addition of the sacristy projecting from the church to the north and the church porch to the south. Its interior layout is that of an aisleless church. The building material of the church is fieldstone, externally whitewashed. Among the church furnishings, the baptismal font made of sandstone is the oldest, from the 12th century and thus older than the present church. The altarpiece dates from the end of the 15th century and was made in Sweden, while the wooden triumphal cross dates from the first half of the 14th century. The large wooden tabernacle is also medieval, as is one of the chandeliers currently in the sacristy. The chandelier in the choir is a gift given to the church at the end of the 17th century by the nobleman Gustaf Svinhufvud. His burial coat of arms also hangs in the church. The pulpit dates from 1718 and was made by Carl Spaak. South east of the church on the cemetery is a copy of a sculpture by Carl Milles. References External links Media related to Lagga Church at Wikimedia Commons
Lagmansereds kyrka

Lagmansereds kyrka är en kyrkobyggnad i den sydöstra delen av Trollhättans kommun. Den tillhör Bjärke församling i Skara stift och var fram till 2006 församlingskyrka i Lagmansereds församling. Kyrkobyggnaden Den gamla kyrkan ödelades av brand 1929. Nuvarande kyrka uppfördes 1935 på donerad mark efter ritningar av arkitekt Axel Forssén och samma år färdigställdes den omgivande kyrkogården. Exteriören är en blandning av funktionalism och traditionalism och saknar dekorationer. Det kubiska tornet har en originell spira. Byggnaden är murad med vitputsade väggar och skiffertäckt sadeltak. Planen består av ett långhus med rakt, ej avsatt kor i öster av samma bredd som övriga kyrkan. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Vid kyrkans västra sida finns ett torn med ingång. Interiören med fasta bänkkvarter, mittgång och altare mot östväggen är oförändrad sedan byggnadstiden, liksom färgsättningen. Inventarier Dopfunten är medeltida och härstammar från den gamla kyrkan. Altartavlan är målad av Gunnar Erik Ström. En korbänk är avsedd för ägarna av Kobergs slott. Orgel Orgeln är placerad på en tornläktare. Den har ett pneumatiskt verk med sju stämmor fördelade på manual och pedal och byggdes 1935 av Olof Hammarberg. Fasaden är ritad av Axel Forssén. Referenser Illerstad, Lennart (1993). Nya svenska kyrkor. Del 2, Götaland. Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer, 0348-6826 0348-6826. Stockholm: Riksantikvarieämbetet. sid. 202. Libris 5g5r3cvb30lmbdxl. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:raa:diva-5534 Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 98. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 222. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lagmansereds kyrka.
Lagmansereds kyrkoruin

Lagmansereds kyrkoruin är en kyrkoruin i Lagmansered i Skara stift. Kyrkoruinen ligger ett par kilometer från Lagmansereds kyrka och tillhör Bjärke församling. Kyrkobyggnaden Ursprungligen uppfördes här en stavkyrka. Den kom sedermera ur bruk och ska ha försvunnit runt 1350. På dess plats byggdes sedan en ny kyrka mellan 1631 och 1647. Den härjades av bränder ett par gånger. Efter sista branden år 1929 byggdes inte kyrkan upp igen. På platsen finns den konserverade, meterhöga grundmuren till byggnaden samt en nutida klockstapel. Gravsatta på kyrkogården Friherre Niclas Silfverschiöld Referenser Noter
Lagmansö

Lagmansö är en herrgård i Vadsbro socken i Flens kommun i Södermanland. Historik Den på 1770-talet uppförda tvåvåningshuvudbyggnaden ligger på en halvö i sjön Långhalsen. Lagmansö är huvudgård inom ett fideikommiss för den friherrliga ätten Falkenberg. Lagmansö omtalas i dokument första gången 1336 ("Lagmanzhøø") och var sätesgård för riksrådet Sigge Magnusson av Vinstorpaätten 1336–1358. Han ägde även en mängd andra gårdar i Södermanland. Lagmansö var senare sätesgård för hans dotterdotters make Ulf Bengtsson (Sparre av Hjulsta och Ängsö) 1392, dennes svärson Gustav Algotsson (Sture, sjöbladsätten) 1433 och den sistnämndes dotter Elin Gustavsdotter Sture 1475. Göran Åkesson (Tott) som avled 1555 gav den 1544 som morgongåva till sin hustru Kristina Larsdotter (Sparre av Rossvik), som senare bodde här som änka och senare med sin andre make Måns Pedersson (Lilliehöök) som avled 1562. Under Lagmansö lydde 1544 gårdarna Österö i Vadsbro socken, Källsta, Lundby, Nykvarnstorp, Trollebo, Vedbo och Åkfors i Bettna socken, Harpebol och Kulltorp i Björkviks socken, Boxholmen, Brebol, Kämbol, Rosendal, Spånga, Stockbäcken, Sund och Älskebol i Lerbo socken, Forssjökvarn, Råstock, Skräppetorp och Stenta i Malms socken, samt Händö och Röl i Dunkers socken. I början av 1600-talet kom det att tillhöra Erik Ryning och efter honom till släkten Kruse och genom Kristina Maria Kruses gifte med Henrik Falkenberg i släkten Falkenbergs ägo. Godset gjordes av landshövdingen friherre Gabriel Falkenberg af Trystorp 1774 till fideikommiss genom att fideikommissrätten flyttades till Lagmansö från Odensviholm i Kalmar län. Det har därefter ägts av medlemmar av släkten Falkenberg af Trystorp. Huvudbyggnaden fick sitt nuvarande utseende efter Gustaf Sjöbergs ritningar. Källor Lagmansö i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1911) Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lagmansö.
Lakaträsket

Lakaträsket är en sjö i Bodens kommun i Norrbotten som ingår i Lule älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 5,49 kvadratkilometer och ligger 155,9 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Flarkån. Sjön är den första av ett pärlband av sjöar i Flarkån som är ett biflöde till Luleälven. Delavrinningsområde Lakaträsket ingår i delavrinningsområde (735870-173938) som SMHI kallar för Utloppet av Lakaträsket. Medelhöjden är 191 meter över havet och ytan är 26,58 kvadratkilometer. Räknas de 39 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 349,28 kvadratkilometer. Flarkån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 112 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (61 procent). Avrinningsområdet har 5,53 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 20,8 procent. Se även Lista över insjöar i Bodens kommun Lakaträsk Boden Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Lakaträsket på VISS
Lambohovskyrkan

Lambohovskyrkan är en samarbetskyrka mellan Equmeniakyrkan Linköping (Equmeniakyrkan, tidigare Linköpings missionskyrka) och Lambohovs församling (Svenska kyrkan Slaka-Nykils pastorat). Kyrkan, som ligger i Linköpingsstadsdelen Lambohov, har formen av en ark och ritades av Norrköpingsarkitekten Guy Sjöwall. Lambohovskyrkan uppfördes och invigdes 1987. Kyrkobyggnaden fungerar också som universitetskyrka. Lambohovskyrkan används även för konserter och musikinspelningar tack vare den goda akustiken. Ursprungligen integrerades en förskola i kyrkan, men den är numera (2009) omdisponerad till äldrecenter. Bildgalleri Se även Slaka kyrka Externa länkar https://www.svenskakyrkan.se/slaka-nykil/lambohovskyrkan https://equmeniakyrkanlinkoping.se/
Lammhults kyrka

Lammhults kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Lammhults församling i Växjö stift. Kyrkan ligger i samhället Lammhult öster om riksväg 30. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes 1964 efter ritningar av arkitekt Claes Knutson och invigdes Bönsöndagen 1964 av biskop David Lindquist. Kyrkan är byggd av natursten och täcks av ett brant valmat sadeltak klätt med spån. Runt omkring kyrkan finns innergårdar som omges av stenmurar och öppnas upp mot kyrkorummet genom stora fönster. Kyrkorummets höga innertak är klätt med mörkbetsad träpanel. Kyrkan har en nord-sydlig orientering med ett tresidigt kor i söder. Vid norra sidan finns församlingslokaler som är sammanbyggda med kyrkan. 1975 blev församlingslokalerna om- och tillbyggda. Fyra stora fönster i glasbetongmosaik har nonfigurativa glasmålninger utförda av konstnären Olle Svanlund i Malmö. Korfönstren från vänster till höger heter: Hoppet, Ljuset och Försoningen. Fönstret i kyrkorummets västra vägg mittemot ingången heter korset. Inventarier En nummertavla fanns tidigare i Aneboda gamla kyrka. Altaret har ett bord av svart kalksten som vilar på en sockel av murad natursten. Från taket ovanför altaret hänger ett stort kors ned. Orgel 1964 byggde J. Künkels Orgelverkstad ett elektriskt orgelverk. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 304, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Informationsbroschyr hämtad i kyrkan Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Wikimedia Commons har media som rör Lammhults kyrka.
Landa kyrka, Västergötland

Landa kyrka är en kyrkobyggnad som ligger i östra delen av Vårgårda kommun. Den tillhör Algutstorps församling i Skara stift. Historia Landa socken har medeltida ursprung. Den gamla kyrkan sägs ha varit belägen på Stora Landas ägor, 1,4 km öster om nuvarande kyrka. Det var en träkyrka med ett rektangulärt långhus (10 x 9 meter) och ett smalare kor (4 x 4 meter) samt en klockstapel väster om kyrkan. Vid en utgrävning 1955 påträffades en mängd träkol, vilket tyder på att kyrkan kan ha brunnit. Platsen är idag utmärkt av en minnessten. Kyrkobyggnaden Landa kyrka ligger på en liten kulle. Den befintliga salformade träkyrkan, byggd av ekstockar, torde härröra från 1600-talet. Exteriören är klädd med vitmålad panel under ett tegeltäckt sadeltak. I fasaden rektangulära fönsteröppningar. Västtornet, tillbyggt 1768, består av ett brett nedre parti, som fungerar som vapenhus, och en smalare spirkrönt påbyggnad. Interiören präglas framförallt av förändringar företagna under sent 1800-tal. Såväl väggar som innertak är klädda med pärlspontpanel och bänkarna är öppna. Sakristian i långhusets sydöstra hörn är avdelad med en träskärm. Elektriskt ljus saknas. Inventarier Altartavlans omfattniong och predikstolen är utförda i barockstil. Pelikan med ungar, en symbol för Kristus, utförda i trä. Nattvardskalk från medeltiden. Orgel Piporgel saknas. Däremot finns ett harmonium. Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 98. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Vårgårda kommun: Landa och Landa kyrka. Landa kyrka. Lanna och Landa medeltida kyrka. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Landa kyrka, Västergötland.
Landala kapell

Landala kapell, ursprungligen Domkyrkans nya annex i Landala, därefter Landalakapellet är en kyrkobyggnad i stadsdelen Landala i Göteborg som drivs av Evangeliska fosterlandsstiftelsen. Församlingstillhörighet Fram till 1907 tillhörde kapellet Göteborgs domkyrkoförsamling. En annons om invigningen säger: "Domkyrkans nya annex i Landala inviges högtidligen i morgon söndag kl. 10 f. m. av domprosten Rosell, varefter bliver högmässa kl. 11 f. m. av stadskomminister Hallén. I denna kyrka kommer hädanefter att hållas högmessogudstjänst varje söndag kl. 11 f. m." Från 1908 var kapellet enda kyrkan i Vasa församling fram till Vasakyrkans invigning 1909. Då Johannebergs församling bröts ut ur Vasa församling 1928, blev kyrkan åter enda kyrka i församlingen, fram till Johannebergskyrkans invigning 1940. Därefter fungerade kapellet mellan 1940 och 2015 som distriktskyrka i Johannebergs församling. Församlingens verksamhet i Landala kapell avslutades med en avslutningsgudstjänst den 29 november 2015. Sedan 2016 hyr Evangeliska fosterlandsstiftelsen kapellet av Svenska kyrkan. Kyrkobyggnaden Ursprungligen byggdes kapellet 1885 efter ritningar av Carl Möller. Det är byggt i trä och målat i en faluröd kulör. Vid altaret finns ett kors i kopparemalj utfört av Elisabet Weixlgärtner-Söderberg. Kapellet flyttades den 27 oktober 1919 från hörnet av Erik Dahlbergsgatan och Kapellgatan till sin nuvarande plats vid Kapellgången. Delar av byggnaden förstördes 1960 vid en brand. Tornet eldhärjades värst men kyrktuppen satt kvar och klockan hade inte fallit. Kyrksalen blev rök- och vattenskadad. Kapellet återinvigdes 1962 efter en restaurering av arkitekt Sven Brolid, varvid den bakre delen av kyrkan blev samlingssal. Referenser Källor Rundqvist Agne, red (1982). Kronologiska anteckningar om viktigare händelser i Göteborg: 1619-1982. Göteborg förr och nu, 0348-2189 ; 17. Göteborg: Göteborgs hembygdsförb. Libris 504662 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Zelm van Eldik, Jop van (2016). Andliga rum : religiösa byggnader i Göteborg. Karlstad: Votum. sid. 130-131. Libris 19131152. ISBN 9789187283871 Externa länkar Johannebergs församlings webbplats med mer information om Landala kapell Wikimedia Commons har media som rör Landala kapell.
Landeryds kyrka, Småland

Landeryds kyrka är en kyrkobyggnad som ligger i samhället Landeryd i Hylte kommun i Hallands län och i landskapet Småland. Den tillhör Långaryds församling i Växjö stift. Historia Långt innan kapellet byggdes hade man hållit regelbundna gudstjänster i järnvägssamhället Landeryd då man tyckte att avståndet till Långaryds kyrka var väl långt. Man använde först en skolsal och sedan en godtemplarsal. Via kyrklig syförening startades 1917 en insamling för ett eget kapell, en insamling som successivt växte. Landeryds Kyrkliga arbetsförening bildades 1922 och planerna på att uppföra ett kapell blev mer formella samtidigt som frivillig insamling fortsatte. Kyrkobyggnad Kapellet uppfördes 1924. Det byggdes i trä, 4-tums plank klädd med spån, tak av tegel och tornet klätt med kopparplåt. Ingenjör Carlander i Hyltebruk hade gjort ritningarna, ett kapell 25x9 meter, med tornet i öster, 27 meter högt. Kyrkogård och kapell invigdes pingsthelgen 1926 av kontraktsprost C E Höijer. Avbetalningar på lån fortsatte och 1940 var föreningen skuldfri. År 1950 beslutades att kapellet skulle överföras till Långaryds församling och i den utgöra en församlingskyrka. Församlingen byggde 1982 ett församlingshem. Inventarier Altartavla i koret i forma av ett kors i glasmosaik utfört 1961 av Eric Olson, Halmstad. De åtta glasrutorna beskriver Jesu liv på jorden Mariaskulptur, tillverkad av Eva Spångberg i Gamla Hjelmseryd Orgel 1955 bygger Tostareds Kyrkorgelfabrik, Tostared en pneumatisk orgel. Den nuvarande orgeln är byggd 1989 av Västbo Orgelbyggeri, Långaryd. Källor Glimtar ur Långaryds Historia, Del 3, Långaryds och Långaryds Norra Hembygdsföreningar, 1993. Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Wikimedia Commons har media som rör Landeryds kyrka, Småland.
Landsarkivet i Uppsala

Landsarkivet i Uppsala, ibland förkortat ULA, inrättades 1903 och existerade som självständig arkivmyndighet fram till 2010 då det blev en avdelning inom Riksarkivet. På landsarkivet förvaras i första hand handlingar från regionala och lokala statliga myndigheter inom ett distrikt som omfattar Uppsala, Södermanlands, Örebro, Västmanlands och Dalarnas (Kopparbergs) län. Exempel på myndigheter vilkas arkiv finns på landsarkivet är församlingar i Svenska kyrkan, polismyndigheter, domstolar och fångvårdsanstalter. Även en del enskilda arkiv förvaras här, exempelvis bruksarkiv, gårdsarkiv och personarkiv. Landsarkivet inrymdes vid sin tillkomst i Uppsala slott. Lokalerna valdes av sparsamhetsskäl och tedde sig redan från början otidsenliga. De mest akuta förvaringsproblemen löstes efterhand genom skapandet av depåer på skilda håll i Uppsala. Först 1993 flyttade landsarkivet till nya lokaler i "Uppsala arkivcentrum", där hela den inre verksamheten nu är samlad. I Uppsala arkivcentrum finns också Institutet för språk och folkminnen. Externa länkar Webbplats för Landsarkivet i Uppsala
Landsarkivet i Härnösand

Landsarkivet i Härnösand, var ett av Sveriges sju landsarkiv och förvarar i huvudsak statligt arkivmaterial från Norrbottens län, Västerbottens län, Västernorrlands län och Gävleborgs län. Arkivet är beläget i Härnösand. Historik Landsarkivet i Härnösand förvarar även inskrivningsmyndigheternas arkiv från hela Sverige. Dessa innehåller handlingar som rör fastigheter och är främst från 1933 fram till 2008. Landsarkivet är till ytan Sveriges största landsarkiv. Arkivbeståndet sträcker sig från 1600-talet fram till nutid och mängden arkivmaterial uppgår till ca 9 mil. Landsarkivet i Härnösand ingår i Arkivcentrum Nord där även Föreningsarkivet Västernorrland, Härnösands kommunarkiv, landstingsarkivet Västernorrland, och Näringslivsarkiv i Norrland (NIN) ingår. Sedan 1983 ligger Landsarkivet i Härnösand i den byggnad som uppfördes 1919 till Hemsö kustartillerikår, efter ritningar av Erik Josephson. Och vilken kom åren 1931–1975 att husera Vanföreanstalten i Härnösand. I augusti 2022 togs det första spadtaget till en ny gemensam byggnad till Riksarkivets och Skatteverkets i Saltvikshöjden i Härnösand. Byggnaden, som planeras stå färdig våren 2025, uppförs i två sammanbyggda delar, den ena är själva arkivdelen som byggs i betong och andra där administrationen ska hålla till byggs i trä. Riksarkivet i Härnösand kommer med nybyggnationen att rymma 258 000 löpmeter arkivhyllor. Galleri Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gamla landsarkivet i Härnösand.﻿
Landsjökyrkan

Landsjökyrkan är en kyrkobyggnad i Kaxholmen i Sverige. Den tillhör Skärstad-Ölmstads församling i Växjö stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes efter ritningar av arkitekt John Petersson och ingenjör Bertil Rudenstam och invigdes 1984. Inventarier På korväggen finns ett uppståndelsekrucifix snidat av Eva Spångberg. Altarbordet, altarringen och predikstolen är tillverkade av Stig Höglunds Träsvarveri AB i Huskvarna. Orgel 1984 byggde J. Künkels Orgelverkstad en mekanisk orgel. Källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 321. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Landsjökyrkan. Skärstad-Ölmstads församlings webbplats
Landskrona Station

Landskrona station (egentligt Landskrona Øst) er beliggende ved Västkustbanan. Stationen er betjenes af Skånetrafikens Pågatåg og Öresundståg. Stationen har forbindelse til Landskrona centrum med trolleybusser. Stationen har to perroner, en side perron og en midterperron. For at nå midterperronen er der trapper og elevator. Historie Indtil 2001 var der ingen gennemgående station i Landskrona. Tog på strækningen Malmø-Göteborg gik via Teckomatorp til Helsingborg. Før ombygningen af Helsingborg C i 1991 gik fjerntog via Arlöv-Kävlinge-Teckomatorp-Åstorp-Ängelholm. Da udbygningen af Västkustbanan til dobbeltspor blev Landskrona station, der tidligere var en rebroussementsstation, flyttet til udkanten af byen og navngivet Landskrona Øst, men omtales nu som Landskrona station, da den gamle station kun betjenes af lokale godstog. For at lette adgangen til til den nye station blev en trolleybuslinje fra centrum og Hven-færgerne til stationen indviet i september 2003. Trafik Landskrona station betjenes af Øresundstogene, der kører i timedrift i hele trafikdøgnet og med to tog i timen i myldretiden. Der ud over betjenes stationen af Pågatågene, der ligeledes kører i timedrift i hele trafikdøgnet og med to tog i timen i myldretiden. Lokaltransport betjenes af fire af Landskronas bybuslinjer, mest bemærkelsesværdigt er nr. 3, der køres med trolleybusser, de eneste i Sverige. Der ud over afgår adskillige regionalbusser fra stationen. Blandt andet til Bjuv og Svalöv. Billetsalg Billetsalget var de første år placeret i kiosken i ICA AB-butikken ved stationen. Fra 2013 er billetsalget placeret i den nybyggede Pressbyrån-kiosk, der også sælger tog- og buskort. Der ud over er der billetautomater på stationsforpladsen. Bebyggelse ved stationen Efter anlæggelsen af stationen er et mindre butiksområde vokset frem på bar mark omkring stationen, blandt andet Lidl, ICA AB, jem & fix og Netto. Umiddelbart bag stationen samlede DSV i efteråret 2012 deres logistikcentre i Malmö og Helsingborg. Centret er centralt for DSVs betjening af Central- og Vesteuropa. Logistikcentret forventes at skulle beskæftige 700 medarbejdere. Placeringen af logistikcentret blev blandt andet valgt på grund af den meget bekvemme adgang til både motorvej og bane. Kilder Eksterne henvisninger Stationsinfo om Landskronas station Arkiveret 18. august 2010 hos Wayback Machine Järnväg.net om VästkustbananArkiveret 18. januar 2012 hos Wayback Machine Resplus tidtabeller, se køreplan 108 Om Landskronas trolleybusser