Trygg-Hansa-huset

Trygg-Hansa-huset är ett byggnadskomplex i kvarteret Brädstapeln (fastigheterna Brädstapeln 13, 15, 16) på Fleminggatan 18–20 på Kungsholmen i Stockholm, uppfört 1972–1977 som huvudkontor för den nybildade försäkringskoncernen Trygg-Hansa efter ritningar av Anders Tengbom och Stefan Salamon. Gårdens parkanläggning utfördes efter ritningar av stadsträdgårdsmästare Holger Blom. Förutom Trygg-Hansa återfinns här bland annat Sydafrikas ambassad och ett Danske bank-kontor. Fram till april 2019 låg även Com Hems huvudkontor här. Arkitektur Fastigheten består av en långsmal åtta våningar hög tegelbyggnad i väster, en glasbyggnad formad som tre hexagoner i nordost, en två våningar hög paviljong i sydost och parken mellan paviljongen och glashuset. Utformningen av anläggningens tre byggnader av olika storlek och karaktär samt den sammanbindande parken är gestaltade med hög ambition i utförande och material. Man gjorde studier i USA där man kunde konstatera att öppna kontorslandskap kunde maximeras i effektivitet om de var sexkantiga. Konstnärlig utsmyckning finns integrerad i både byggnaderna och parken och är i huvudsak bevarad i ursprungligt skick. Ombyggnadsplaner och kulturmärkning 2009 Den 25 mars 2009 publicerade Stockholms stadsbyggnadskontor ett förslag om planläggning för ombyggnad av fastigheten, i syfte att förtäta fastigheten genom att riva paviljongsbyggnaden i hörnet av Fleminggatan och Scheelegatan och en del av trädgården för att uppföra ett nytt kontorshus där samt att bygga ut kontorshuset i kvarterets norra del. Den 17 april kulturmärktes fastigheten med en blåklassning av Stockholms stadsmuseum, vilket är museets starkaste skyddsmärkning och innebär att byggnadens kulturhistoriska värde enligt stadsantikvariens utredning motsvarar fordringarna för byggnadsminnen i Kulturmiljölagen. Trots blåklassningen beslutade stadens stadsbyggnadsnämnd sex dagar senare, den 23 april, oenigt att påbörja planarbete för ombyggnad i enlighet med stadsbyggnadskontorets förslag. I samband med beslutet publicerades ett särskilt uttalande av bland andra borgarrådet Kristina Alvendal (m), som kritiserade klassificeringen och även ifrågasatte kompetensen hos den egna expertinstansen: Alvendals underkännande av stadens egen expertinstans orsakade debatt, med skarpt formulerad kritik från bland annat Samfundet S:t Erik som kritiserade Alvendal för en Allians- och borgarrådskollegan Madeleine Sjöstedt (fp) uttalade att hon hade fullt förtroende för Stadsmuseets arbete, som hon menade präglas av hög integritet. Sjöstedt kommenterade även att Stadsmuseets bedömningar styrs av Plan- och bygglagens krav på bevarande av värdefull bebyggelse. Referenser Noter Tryckta källor Magnus Silfverhielm (1978). ”Nya kontor: Trygg Hansa. Huset i staden”. Arkitektur - The Swedish architectural review (Stockholm: Byggmästarens förlag): sid. 14. http://tidskriften-arkitektur.blogspot.com/2010/10/pa-begaran-trygg-hansahuset-ur-arkivet.html. Libris 8257320 Vidare läsning - Möjligheternas hus, Broschyr från Trygg-Hansa Stockholms stadsbyggnadskontor - Del av kv Brädstapeln, Kungsholmen, nytt kontorshus samt påbyggnad av kontorshus Stockholms stadsmuseum - Vad är det som är så speciellt med Trygg Hansa-kvarteret? Svd.se - Alvendal förstår tyvärr inte frågan, debattartikel 25 maj 2009 Stockholmstidningen - Alvendal dömer ut ”Trygg Hansa”, ledare 26 maj 2009 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Trygg-Hansa-huset. Officiell webbplats "Konsten i Trygg-Hansa-huset" - film från 1977