NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Östra Bredvattensjön

Östra Bredvattensjön är en sjö i Åsele kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,652 kvadratkilometer och ligger 308 meter över havet. Delavrinningsområde Östra Bredvattensjön ingår i det delavrinningsområde (710001-157815) som SMHI kallar för Inloppet i Djupsjön. Medelhöjden är 361 meter över havet och ytan är 32,94 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Bredvattenbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 196 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (69 procent) och sankmarker (23 procent). Avrinningsområdet har 1,25 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 3,8 procent. Se även Lista över insjöar i Åsele kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Östra Bredvattensjön på VISS
Östra Kortingvattnet, Lappland

Östra Kortingvattnet är en sjö i Åsele kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,741 kvadratkilometer och ligger 401 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Östersjöbäcken. Delavrinningsområde Östra Kortingvattnet ingår i det delavrinningsområde (709210-155862) som SMHI kallar för Mynnar i Ässan. Medelhöjden är 399 meter över havet och ytan är 15,82 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Östersjöbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 159 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (66 procent) och sankmarker (27 procent). Avrinningsområdet har 0,74 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 4,7 procent. Se även Lista över insjöar i Åsele kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Östra Kortingvattnet på VISS
Östra Stenbitsjön

Östra Stenbitsjön är en sjö i Åsele kommun i Lappland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,171 kvadratkilometer och ligger 512,1 meter över havet. Östra Stenbitsjön ligger i naturreservatet Stenbithöjden och i Stenbithöjden Natura 2000-område. Sjön avvattnas av vattendraget Kultran. Delavrinningsområde Östra Stenbitsjön ingår i det delavrinningsområde (710494-155484) som SMHI kallar för Utloppet av Östra Stenbitsjön. Medelhöjden är 528 meter över havet och ytan är 0,86 kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 4,13 kvadratkilometer. Kultran som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 180 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (80 procent). Avrinningsområdet har 0,17 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 20,1 procent. Se även Lista över insjöar i Åsele kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Östra Stenbitsjön på VISS
Fridträsk

Fridträsk är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Snoderåns huvudavrinningsområde. Sjön är 11,9 meter djup, har en yta på 0,0883 kvadratkilometer och är belägen 45,1 meter över havet. Vid provfiske har bland annat abborre, gädda, mört och sarv fångats i sjön. Delavrinningsområde Fridträsk ingår i det delavrinningsområde (634987-165364) som SMHI kallar för Nedlagd mätstation. Avrinningsområdets medelhöjd är 37 meter över havet och ytan är 66,78 kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Delavrinningsområdets utflöde Snoderån (Storkanalen) mynnar i havet. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (38 procent), öppen mark (11 procent) och jordbruk (48 procent). Avrinningsområdet har 0,19 kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på 0,3 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 0,87 kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Gädda Mört Sarv Sutare Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna Fridträsk på VISS
Gylpovät

Gylpovät är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Gothemån-Snoderåns kustområde. Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna
Hagebyträsk

Hagebyträsk är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Gothemån-Snoderåns kustområde. Sjön är 6,8 meter djup, har en yta på 0,0585 kvadratkilometer och är belägen 39,7 meter över havet. Vid provfiske har bland annat abborre, gers, gädda och mört fångats i sjön. Delavrinningsområde Hagebyträsk ingår i det delavrinningsområde (635160-167169) som SMHI kallar för Mynnar i havet. Avrinningsområdets medelhöjd är 27 meter över havet och ytan är 175,09 kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Delavrinningsområdets utflöde Närkån mynnar i havet. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (35 procent), öppen mark (12 procent) och jordbruk (52 procent). Avrinningsområdet har 0,15 kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på 0,1 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 2,05 kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Gärs Gädda Mört Sarv Sutare Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna
Hau träsk

Hau träsk är en sjö i Gotlands kommun i Fleringe socken på norra Gotland. Träsket har en area på 0,923 kvadratkilometer och ligger 3 meter över havet. Vid provfiske har abborre, gädda, mört och sarv fångats i sjön. Delavrinningsområde Hau träsk ingår i det delavrinningsområde (642296-169015) som SMHI kallar för Vid mätstation Hauträsk Nedre. Avrinningsområdets medelhöjd är 17 meter över havet och ytan är 7,38 kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Delavrinningsområdets utflöde mynnar i havet. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (55 procent) och öppen mark (25 procent). Avrinningsområdet har 1 kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på 13,6 procent. Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna
Inre Stockviken

Inre Stockviken är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Gothemån-Snoderåns kustområde. Sjön har en area på 0,39 kvadratkilometer och ligger 0 meter över havet. Inre Stockviken ligger i Yttre Stockviken Natura 2000-område. Delavrinningsområde Inre Stockviken ingår i det delavrinningsområde (631888-165039) som SMHI kallar för Rinner mot Ö Gotlands s kustvatten. Avrinningsområdets medelhöjd är 8 meter över havet och ytan är 66,54 kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Delavrinningsområdets utflöde mynnar i havet, utan att ha någon enskild mynningsplats. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (26 procent), öppen mark (26 procent) och jordbruk (47 procent). Avrinningsområdet har 0,3 kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på 0,4 procent. Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna Inre Stockviken på VISS
Kurungsmyr

Kurungsmyr är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Gothemån-Snoderåns kustområde. Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna
Liffrideträsk

Liffrideträsk är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Gothemån-Snoderåns kustområde. Sjön är 3,5 meter djup, har en yta på 0,015 kvadratkilometer och är belägen 40 meter över havet. Vid provfiske har abborre, gädda, mört och sutare fångats i sjön. Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna
Marpesträsk

Marpesträsk är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Gothemån-Snoderåns kustområde. Marpesträsk ligger i Marpesträsk Natura 2000-område. Sjöns area är 0,06 kvadratkilometer och den befinner sig 3 meter över havet. Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna
Mjölhatteträsk

Mjölhatteträsk är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Gothemån-Snoderåns kustområde. Sjön har en area på 0,687 kvadratkilometer och ligger 2,9 meter över havet. Vid provfiske har abborre fångats i sjön. Delavrinningsområde Mjölhatteträsk ingår i det delavrinningsområde (633219-165012) som SMHI kallar för Rinner mot Burgsviken. Medelhöjden är 8 meter över havet och ytan är 60,66 kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Delavrinningsområdets utflöde mynnar i havet, utan att ha någon enskild mynningsplats. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (16 %), öppen mark (17 %) och jordbruk (63 %). Avrinningsområdet har 0,68 kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på 1,1 %. Bebyggelsen i området täcker en yta av 1,13 kvadratkilometer eller 2 % av avrinningsområdet. Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna
Muskmyr (naturreservat)

Muskmyr är ett naturreservat och Natura 2000-område som innefttar sjön/våtområdet Muskmyr. Muskmyr är egentligen en agmyr och "sjön" ett ringformigt stråk av öppet vatten längs med myrens kant. Runt myren häckar ljungpipare och ängshök och ibland ses här även kungsörn. På de öppna markerna i myrens utkanter växer stora mängder orkidéer, främst ängsnycklar. Här förekommer dock även flugblomster, vaxnycklar, kustarun, tätört, kärrlilja, kärrknipprot, brudsporre, ängsnycklar, sumpnycklar, johannesnycklar och krutbrännare. I agområdet växer höstsprira och dvärgbläddra ute i de öppna vattenytorna vit näckros. På de betade alvarområdena längre från sjön hittas alvararv, sandviol, färgmåra, hällfibbla, sandmaskrosor, såpört, johannesört, vätögontröst, långbladig spåtistel och luddkrissla. Även vissa äldre åkerogräs förekommer på öppen alvarmark såsom rödmire, åkervinda och småtörel. Tidigare har även piggfrö observerats. Främst i norra delen förekommer även de sällsynta kalknarv, alvarglim och gotlandssolvända. I reservatets södra del förekommer sandigare områden med stor haverrot, silversalvia, mot ännu sandigare och högre belägna marker sandviol, dvärgmaskrosor, såpört, alvarglim, gotlandssolvända, grusviva, ljungsnärja, vittåtel, sandsvingel och strandtimotej. Söder om fågeltornet vid sjön växer trubbråg och i närheten av parkeringen kan man hitta fliknäva. Källor Om Muskmyr, Länsstyrelsen i Gotlands län
Notvarp (sjö)

Notvarp är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Gothemån-Snoderåns kustområde. Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna
Rammträsk

Rammträsk är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Snoderåns huvudavrinningsområde. Sjön är 15,4 meter djup, har en yta på 0,095 kvadratkilometer och befinner sig 39,5 meter över havet. Vid provfiske har abborre, gers, mört och sarv fångats i sjön. Sjön uppkom i slutet av 1800-talet i samband med att Lojsta träsk sänktes och delades upp i tre olika sjöar. Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna
Roderarvsmyr

Roderarvsmyr är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Gothemån-Snoderåns kustområde. Sjöns area är 0,05 kvadratkilometer och den befinner sig 6,7 meter över havet. Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna
Slottsträsk

Slottsträsk är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Snoderåns huvudavrinningsområde. Sjön är 5,3 meter djup, har en yta på 0,101 kvadratkilometer och befinner sig 44,6 meter över havet. Vid provfiske har abborre, gers, mört och sutare fångats i sjön. Sjön uppkom i slutet av 1800-talet i samband med att Lojsta träsk sänktes och delades upp i tre olika sjöar. Tidigare kallades sjön Lillträsk. Delavrinningsområde Slottsträsk ingår i det delavrinningsområde (634987-165364) som SMHI kallar för Nedlagd mätstation. Medelhöjden är 37 meter över havet och ytan är 66,78 kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Delavrinningsområdets utflöde Snoderån (Storkanalen) mynnar i havet. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (38 %), öppen mark (11 %) och jordbruk (48 %). Avrinningsområdet har 0,19 kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på 0,3 %. Bebyggelsen i området täcker en yta av 0,87 kvadratkilometer eller 1 % av avrinningsområdet. Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna Slottsträsk på VISS
Smiss myr

Smiss myr är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Gothemån-Snoderåns kustområde. Sjön har en area på 0,176 kvadratkilometer och ligger 3,5 meter över havet. Sjön avvattnas av ett namnlöst vattendrag som mynnar i Östersjön.Fiskeförbud råder. Delavrinningsområde Smiss myr ingår i det delavrinningsområde (637269-167711) som SMHI kallar för Mynnar i havet. Medelhöjden är 20 meter över havet och ytan är 20,92 kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Delavrinningsområdets utflöde mynnar i havet. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (55 %) och jordbruk (34 %). Avrinningsområdet har 0,17 kvadratkilometer vattenytor vilket ger avrinningsområdet en sjöprocent på 0,8 %. Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna
Svajdvät

Svajdvät är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Gothemån-Snoderåns kustområde. Sjöns area är 0,04 kvadratkilometer och den befinner sig 73,7 meter över havet. Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna
Svarvträsk

Svarvträsk är en sjö i Gotlands kommun i Gotland och ingår i Gothemån-Snoderåns kustområde. Sjön har en area på 0,058 kvadratkilometer och ligger 4 meter över havet. Delavrinningsområde Svarvträsk ingår i det delavrinningsområde (643022-169745) som SMHI kallar för Rinner till Fårö n kustvatten. Medelhöjden är 9 meter över havet och ytan är 41,82 kvadratkilometer. Det finns inga delavrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Delavrinningsområdets utflöde mynnar i havet, utan att ha någon enskild mynningsplats. Se även Lista över sjöar i Gotlands kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Naturvårdsverket – Kartläggning och analys av ytvatten Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Vattenmyndigheterna Svarvträsk på VISS
Uppåkra

Uppåkra is a village and parish in Staffanstorp Municipality, in Scania, southern Sweden, located five kilometres south of Lund. The village is known for its Iron Age archaeological site, which has been actively excavated since 1996. History Uppåkra was situated on the ancient main road between Trelleborg and Helsingborg in what was to become the Danish kingdom. The original foundation of Uppåkra is dated to the last century BC, although its importance appears to have increased in the fifth century. It seems likely that the rulers of Uppåkra by then wielded influence over most or all of West Scania, i.e. the land along the Trelleborg–Helsingborg main road, known for extraordinarily fertile plains. Uppåkra declined and was possibly in part relocated to Lund in the 990s. Knowledge about the decline of Uppåkra and the relocation to Lund is still unsure. Hence Uppåkra is held to be the direct predecessor of the city of Lund. However, the area has been continuously inhabited since, with the two villages of Lilla Uppåkra and Stora Uppåkra mentioned as 'first and second Uppåkra' in medieval documents. In early modern documents from the Danish era, the two villages were called Opager, which remained their name in the local dialect until the mid-20th century. Like the rest of Scania, Uppåkra was Danish until 1658, when the Treaty of Roskilde effected cessation to Sweden. Archaeology A Bronze to Iron Age settlement was found in 1934, when a farm was built close to the church. The first excavation that year was done by the Archaeologist Bror Magnus Vifot. Geological studies carried out by a sugar company in the 1930s revealed that the site around the church of Uppåkra was extremely rich in phosphate, the highest concentration of it in Scania. Since excrement contains phosphate, this indicates the presence of many cattle and people over time. The study was conducted by Olof Arrhenius across the province of Scania. In the middle of 1990 investigations with metal detectors revealed almost 30,000 gold, silver and bronze objects. Archaeological excavations in a 100-acre (0.40 km2) field intensified in 1996: they show Uppåkra to have been among the richest and largest Iron Age–Viking Age towns on the Scandinavian Peninsula. For centuries, maybe for most of the first millennium, Uppåkra was a place of religious and political power; remains of a pre-Christian temple excavated during 2000–2004 demonstrated that it was also an important cult place. During excavations in the summer of 2007, the remains of a building destroyed by fire were investigated. The building was situated just to the west of the temple. It was presumably a longhouse of more than 40 metres in length, built in the 5th or 6th century. The excavations also yielded a large amount of ceramic, bone, and glass artefacts, and a number of metal objects in iron, bronze and gold, including fibulae, two identically stamped bracteates, and a probable surgical instrument. One of the objects excavated in 2007, interpreted as representing an ornamental lion, made headlines due to its peculiar resemblance to Mickey Mouse. References External links Uppåkra's website Historical Museum Lund Barbaricum
Uppåkra

Uppåkra es un pueblo ubicado cinco kilómetros al sur de Lund en Scania, Suecia. Historia Uppåkra era situada en el antiguo camino principal entre Trelleborg y Helsingborg en el futuro reino Danés. La fundación de Uppåkra ha sido datada al primer siglo AD, aunque su importancia parece haber crecido en el siglo V. Es probable que los gobernantes de Uppåkra de esa época tenían influencia sobre la mayoría o toda la Scania occidental, es decir el territorio cerca del camino principal entre Trelleborg y Helsingborg, conocido por sus llanuras muy fértiles. Después de haber sido quemada, posiblemente por combatantes "Noruegos" durante el proceso de la unificación de Dinamarca, el pueblo de Uppåkra fue trasladado a Lund en los años 990. Por eso el antiguo pueblo de Uppåkra es considerado el precursor directo de la ciudad de Lund. Hoy día, Uppåkra es un pueblo pequeño con una iglesia parroquial. Arqueología Investigaciones arqueológicas han comenzado solo recientemente en Uppåkra, en comparación con, por ejemplo, Birka, un sitio más conocido y donde excavaciones han tenido lugar durante más tiempo. Una razón es que Uppåkra no se menciona en los registros del época de los vikingos o antes. Ni siquiera se conoce el nombre contemporáneo del sitio. Esto es a diferencia de Lund y Dalby, que ambos tienen una larga historia (según estándares escandinavos) datando del siglo X, y así han atraído más la atención tanto de historiadores como de arqueólogos. Además, Uppåkra está situada en una de las zonas más fértiles de Scania, lo que significa que las cuestiones agrícolas han prevalecido sobre las históricas. Lo que se conoce es que el sitio de Uppåkra ha sido ocupado desde tiempos muy remotos. Los estudios geológicos realizados en la década de 1930 revelaron que el sitio alrededor de la iglesia de Uppåkra era extremamente rico en fosfato, la mayor concentración en toda Scania. Como excremento contiene fosfato, esto indica la presencia de ganado y gente. Algunas excavaciones se llevaron a cabo en ese tiempo. Excavaciones arqueológicas en un campo midiendo 0.40 km², intensificadas en 1996, muestran que Uppåkra era el pueblo más grande y más rico en la Península escandinava durante la Edad de Hierro y época vikinga. Durante siglos, tal vez la mayoría del primer milenio, Uppåkra era un lugar de poder religioso y político; restos de un templo precristiano encontrados en 2000-2004 demostraron que también era un importante lugar de culto.​ En 2007 arqueólogos excavando en Uppåkra encontraron un objeto enigmatico del siglo X parecido a Mickey Mouse.​ Referencias Enlaces externos Sitio oficial de Uppåkra