Kristinehamns kommun

Kristinehamns kommun är en kommun i Värmlands län. Centralort är Kristinehamn. Administrativ historik Kommunens område motsvarar socknarna: Rudskoga, Varnum, Visnum, Visnums-Kil och Ölme. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. I området fanns även Kristinehamns stad som 1863 bildade en stadskommun. Den 24 september 1948 inrättades Björneborgs municipalsamhälle i Visnums landskommun. 1951 inkorporerades Varnums landskommun i Kristinehamns stad. Vid kommunreformen 1952 bildades storkommunerna Visnum (av de tidigare kommunerna Rudskoga, Södra Råda, Visnum och Visnums-Kil) och Väse (av Väse och Ölme) medan Kristinehamns stad förblev opåverkad. Vid årsskiftet 1954/1955 upplöstes Björneborgs municipalsamhälle. Kristinehamns kommun bildades vid kommunreformen 1971 av Kristinehamns stad, huvuddelen av Visnums landskommun (Rudskoga, Visnums och Visnums-Kils församlingar) samt en del ur Väse landskommun (Ölme församling). Kommunen ingick från bildandet till 2005 i Kristinehamns domsaga och den ingår från 2005 i Värmlands domsaga. Geografi Kommunen gränsar i söder till Gullspångs kommun, i väster till Karlstads kommun, i norr till Storfors kommun och i öster till Degerfors kommun. Centralort är Kristinehamn. Topografi och hydrografi I Kristinehamns kommun består den jämna berggrunden av gnejs och granit med inslag av hyperit. Genom området löper två stora, tydliga förkastningslinjer. Vänerkusten är kraftigt fragmenterad; ytterskärgården består av öar som varierar i grad av kalkspolning, medan de större inre öarna är täckta av skog. Vänerslätten innanför kusten är täckt av fina sediment som delvis har odlats. Skogsområdet i nordöstra och östra delen av kommunen är mer kuperat och består huvudsakligen av stenig morän med inslag av myrmark. I södra delen av kommunen, kring Nötön och Åråsviken, finns tydliga ändmoränryggar. Administrativ indelning Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i fem församlingar: Kristinehamns församling, Rudskoga församling, Visnums församling, Visnums-Kils församling och Ölme församling. Från 2016 indelas kommunen istället i fem distrikt: Kristinehamn, Rudskoga, Visnum, Visnums-Kil och Ölme. Tätorter Vid Statistiska centralbyråns tätortsavgränsning den 31 december 2015 fanns det fyra tätorter i Kristinehamns kommun. Centralorten är i fet stil. Styre och politik Styre Mandatperioden 2010–2014 styrdes kommunen av de rödgröna som samlade 21 av 41 mandat i kommunfullmäktige. Samma koalition fortsatte styra i majoritet även efter valet 2014. Valet 2018 ledde till maktskifte när Miljöpartiet bytte sida och istället gick samman med Allianspartierna i ett blågrönt styre. Centerpartiet hoppade av styret under våren 2022. Både Miljöpartiet och Centerpartiet valde att istället bilda ett nytt styre med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet efter valet 2022. Kommunfullmäktige Presidium Källa: Mandatfördelning 1970–2022 Nämnder Kommunstyrelse Källa: Lista över kommunstyrelsens ordförande Övriga nämnder Avser mandatperioden 2022–2026. Källa: Vänorter Kristinehamn har fem vänorter: Seinäjoki i Finland Rautavaara i Finland Farsunds kommun i Norge Elva i Estland Brodnica i Polen Man anordnar årligen ett vänortsutbyte mellan dessa kommuner, där ungdomar får chansen att resa med sin sportförening och tävla. Ekonomi och infrastruktur Näringsliv Områdets historia präglas av dess koppling till järnverk och hamn i Bro, vilket var en avgörande faktor för stadens tidiga utveckling. Även idag är hamnen en viktig del av stadens infrastruktur, medan järnindustrins betydelse har minskat över tid. Jordbruket spelar också en betydande roll i kommunen, särskilt på Ölmeslätten och i de södra delarna. Bland de dominerande företagen i kommunen återfinns Scana Steel Björneborg AB, specialiserade på smidesprodukter, i Björneborg, och Nordic Paper Bäckhammars AB, som producerar kraftmassa och papper, i Bäckhammar. I centralorten finns även Akzo Nobel Adhesives AB, som tillverkar lim och bindemedel, samt Rolls-Royce AB, som fokuserar på propellrar och stråldriftssystem. Infrastruktur Transporter Den norra delen av kommunen korsas från öst till väst av Europaväg 18. Från norr till söder genomkorsas också kommunen av riksväg 64. Utbildning I kommunens finns förutom grundskolor, Brogårdsskolans gymnasium, Presterudsgymnasiet, Kristinehamns praktiska skola (KPS), folkhögskola och Stenstalidskolan. Befolkning Befolkningsutveckling Kommunen har 23 574 invånare (31 mars 2026), vilket placerar den på 110:e plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner. Kultur Kommunvapen Blasonering: I fält av silver en röd bojort med hissade segel, seglande på en av en vågskura bildad blå stam. Bilden kommer från Kristinehamns stads sigill, föreskrivet i privilegiebrevet från 1642. När detta skulle fastställas som vapen på 1940-talet uppstod vissa tolkningskiljaktigheter mellan staden och Riksheraldikern. I sin nuvarande form kunde det fastställas av Kungl Maj:t 1941. Efter kommunombildningen 1971 registrerades det för Kristinehamns kommun i PRV 1974. Se även Lista över insjöar i Kristinehamns kommun Naturreservat i Kristinehamns kommun Lista över fornlämningar i Kristinehamns kommun Personer med anknytning till Kristinehamns kommun Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kristinehamns kommun. Kristinehamns kommun