NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Otterstads kyrka

Otterstads kyrka är en kyrkobyggnad som sedan 2002 tillhör Sunnersbergs församling (tidigare Otterstads församling) i Skara stift. Den ligger i kyrkbyn Otterstad i Lidköpings kommun. Kyrkobyggnaden Tidigare kyrka var uppförd på medeltiden och låg i närheten av nuvarande kyrkoherdeboställe. Nuvarande stenkyrka uppfördes 1854 av byggmästare Adolf Johansson efter ritningar av arkitekt Albert Törnqvist. Kyrkan består av långhus med tresidigt kor i öster och ett smalare tron i väster. Norr om koret finns en vidbyggd sakristia. Tornets tak har en åttkantig lanternin med spira. Inventarier Dopfunten är från 1100-talet och fanns tidigare i Senäte kyrka. Ett dopaltare från 1990 är byggt efter ritningar av arkitekt Sture Svensson. Altaret består av en polerad kalkstensskiva som vilar på två breda ståndare istället för ben. Altaret är tillverkat 1990 av brun, polerad kalksten från Kinnekulle. I varje hörn finns ett nedsänkt grekiskt kors. Skivan vilar på två breda ståndare av sten. Orgeln med 17 stämmor är byggd 1968 av Smedmans Orgelbyggeri i Lidköping. Tillhörande orgelfasad är från tidigare orgel byggd 1878. Vidare läsning Fischer, Ernst (1913). Västergötland Bd 1 H. 1, kyrkor i Kållands härad : Norra delen. Sveriges kyrkor ; [2]. Stockholm: Gunnar Tisells tekniska förl. sid. 3-19. Libris 19510340. http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/6847 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 221. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Otterstads kyrka.
Outokumpu-hallen

Outokumpu-hallen (tidigare Skogsbo-hallen och därefter E-ON hallen) är en ishall i Skogsbo i Avesta kommun som är ishockeylaget Skogsbo SK:s tränings- och matchhall. Hallen är utrustad med läktare som rymmer 800 åskådare. Det finns även en cafeteria i ishallen som är öppen under matcher.
Ova kyrka

Ova kyrka är en kyrkobyggnad väster om Lundsbrunn i Skara stift. Den är församlingskyrka i Husaby församling. Kyrkobyggnaden Ursprungliga kyrkan uppfördes troligen på 1100-talet. Av den medeltida stenkyrkan har långhuset i huvudsak bevarats. År 1668 reparerades kyrkan på Magnus Gabriel De la Gardies initiativ. 1722 förlängdes kyrkan åt väster och nuvarande tresidiga kor tillkom. Kyrkans innertak är ett plant trätak, dekorerat med 1700-talsmålningar som föreställer skapelsen, syndafallet, utdrivandet ur paradiset, Kristus på korset och den yttersta domen. Målningarna i taket är utförda 1742 av Johan Liedholm, som tillhörde den yngre Läcköskolan. Inventarier Några välhuggna liljestenar, som tidigare låg i kyrkans golv, är uppställda i vapenhuset och fler stenar finns ute lutade mot kyrkans norra vägg. Dopfunten är från medeltiden. 1913 försågs funten med ny fot och placerades i koret. En polygonal predikstol är troligen tillverkad på 1660-talet av Nicolas Vallari. Källor Nationalencyklopedin Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Husaby pastorats kyrkliga samfällighet Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ova kyrka.
Ovikens nya kyrka

Ovikens nya kyrka, är en nygotisk kyrkobyggnad i Oviken. Den tillhör Ovikens församling i Härnösands stift. Kyrkan var församlingskyrka under tiden 1905-1935 då Ovikens gamla kyrka stod öde. Efter restaurering återtog gamla kyrkan uppgiften som församlingskyrka. Kyrkobyggnad Kyrkan uppfördes 1903- 1905 av byggmästaren J. A. Gärdin efter ritningar från 1895 av arkitekten Gustaf Hermansson i Sundsvall. Kyrkobyggnaden är en hög tegelkyrka i nygotisk stil. Den har gott om strävpelare, rundbågefriser, samt fönster med masverk. Tornet i väster är sextio meter högt och har en spira med triangelgavlar. Spiran har ringkors och torntupp. I tornets nedre del ligger vapenhuset. Interiör Kyrkorummet är format som treskeppig basilika. Det finns sidoläktare samt orgelläktare. Dessa läktare bärs upp av smäckra kolonner med kapitäl. Koret är femsidigt och har ett tak med valvribbor. Kortaket är välvt och dekorerat. Koret har fem par höga fönster i gotisk utformning. Mellan fönsterparen finns kolonner, vilka förstärker känslan av höjd. Kring fönster och dörrar liksom i övrigt löper målade ornament. Bänkinredningen är öppen med stiltypiska gavlar. Det finns ett lågt korskrank. I koret finns en triptyk (tredelat altarskåp). Från gamla kyrkan och åter Ovikens gamla kyrka övergavs i samband med att Ovikens nya kyrka invigdes 1905. Efter en större restaurering togs den gamla kyrkan dock åter i bruk år 1935 och är sedan dess bygdens församlingskyrka. Saken torde ha sin bakgrund i bland annat att den nya kyrkan redan vid invigningen 1905 ansågs omodern. En fördel med att den använts så lite är att den har förblivit välbevarad. Källor Söderholm, Gunnar; Ovikens kyrkor, Jämtlands kyrkor 17, särtr. ur Jämten 1967, 1984, ISBN 91-85390-69-0 Cedenhag, Birgitta; Våra kyrkor, Jämtlands läns museum 1998, ISBN 91-7948-134-5 Se även Ovikens församling Ovikens gamla kyrka Externa länkar Härnösands Stift Myssjö-Ovikens Hembygdsförening Svenska kyrkan
Oxie kyrka

Oxie kyrka är en kyrkobyggnad i Oxie cirka 11 km öster om Malmö centrum. Den är församlingskyrka i Fosie församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes på 1100-talet och räknas idag som Malmö kommuns äldsta kyrka. De enda delarna som är kvar sedan 1100-talet är långhusets norra och södra väggar. Den välbevarade ursprungliga sydportalen, vilken idag kan beskådas i nuvarande sakristian, har tillsammans med kyrkans dopfunt inom konsthistorien givit namn åt den anonyme Oxiemästaren. Takvalven slogs på medeltiden. Kyrkan har också fått ett trappgaveltorn. År 1848 gjordes en omfattande om- och tillbyggnad av Carl Georg Brunius. Då fick kyrkan sina valv och korsarmar och kyrkans golv sänktes med en halv meter. Åren 1899-1900 skedde en omfattande inre restaurering utifrån arkitekten Alfred Arwidius förslag. Kyrkan fick då en tidstypisk nygotisk inredning. Inventarier Altaruppsatsen har årtalet 1899. Dopfunten skapad av Oxiemästaren är ungefär lika gammal som kyrkan och är gjord i sandsten. Den har inhuggna figurer som föreställer lejon och vindruvsklasar. Dopfatet i mässing tillverkades på 1500-talet. Dopkanna är gjord av mässing och är ritad av silversmed W. Crona i Malmö. Dopkannan är även en gåva från söndagsskolan, år 1961. Orgel 1855 byggde Sven Fogelberg, Lund en orgel med 10 stämmor. Orgeln såldes 1899 till Kverrestads kyrka. 1899 byggde Salomon Molander & Co, Göteborg en orgel med 15 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1958 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel med ny fasad. Galleri Invändigt Oxie kyrka i september 2013: Referenser Noter Tryckta källor Bengtsson, Åke (1972). Skånska kyrkor. Eget förlag. sid. 32 Våra kyrkor. Klarkullens Förlag AB. 1990. sid. 377. ISBN 91-971561-08 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Antikvarisk kontroll. Oxie kyrka Oxie församling Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Oxie kyrka.
Oxundasjön

Oxundasjön är en sprickdalssjö belägen i Upplands Väsby kommun och Sigtuna kommun. Sjön har en yta av 1,6 km² och ett medeldjup av 3,3 meter (största djup 6 meter). Beskrivning Sjön är näringsrik med höga halter av fosfor och koppar. Genom Verkaån tillförs närsalter från jordbruksområden och genom Väsbyån kommer föroreningar från tätorten. Algblomning förekommer nästan årligen. I och med att syrebrist periodvis uppstår dör fisken i sjön. Sjön är relativt svårtillgänglig. I den nordöstra änden finns värdefull mer än sekelgammal, orörd naturskog. Området har ett rikt fågelliv med bland annat hackspett och andra hålbyggande arter. På den östra sidan ligger Verka fornborg från äldre järnåldern. Nordväst om sjön ligger Runsahalvön, som är ett riksintresse för kulturminnesvård. Där finns Runsa fornborg och Runsa skeppssättning som är en av Sveriges största. Längre söderut ligger Oxunda gård från 1800-talet samt på den västra sidan ett gravfält från järnåldern. Fisk Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön: Abborre Asp Björkna Braxen Gärs Gös Karpfisk obestämd Löja Mört Sarv Delavrinningsområde Oxundasjön ingår i delavrinningsområde (660630-161568) som SMHI kallar för Utloppet av Oxundasjön. Medelhöjden är 23 meter över havet och ytan är 11,73 kvadratkilometer. Räknas de 19 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 275,47 kvadratkilometer. Oxundaån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 48 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (63 procent) och jordbruk (16 procent). Avrinningsområdet har 1,5 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 12,7 procent. Se även Lista över insjöar i Upplands Väsby kommun Lista över insjöar i Sigtuna kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Om Oxundasjön Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Oxundasjön på VISS Läst 24 januari 2017
P-huset Anna

P-huset Anna är ett parkeringshus i centrala Malmö. Det uppfördes 1978 och har omkring 670 parkeringsplatser på 15 halvplan, varav ett är ett låst källarplan endast för månadskunder. Det har även laddningsplatser för elbilar, som inte ingår i parkeringsavgiften. Parkeringshuset har även den första lagliga graffitiväggen i Sverige. Renovering 2019 renoverades byggnaden med ny fasad i plåt, växtväggar och solcellsanläggning. Renoveringen beställdes av kommunala bolaget Parkering Malmö och gestaltades av NIRAS Arkitekter. Bilder före renoveringen Källor
Maison PK

La maison PK (suédois : PK-huset) est un immeuble du quartier de Norrmalm au centre-ville de Stockholm en Suède. Architecture Construit entre 1971 et 1974 sur des plans du cabinet d'architectes Backström & Reinius, le bâtiment abrite des bureaux et des commerces. Il s'agit à l'origine du siège de la banque Sveriges Kreditbank, qui prend après une fusion en 1974 le nom de Post- och Kreditbanken, d'où le nom de maison PK. Aujourd'hui, le bâtiment abrite principalement le siège de la filiale suédoise de la banque Nordea. La maison PK est érigée dans le cadre du redéveloppement de Norrmalm, sur un emplacement précédemment occupé par les maisons Sager, un ensemble d'immeubles construits au tournant du XXe siècle dont la démolition suscite une vague de protestation. Backström & Reinius étudient la possibilité d'en préserver les façades à l'avant de leur réalisation, mais le maître d'ouvrage s'oppose à toute forme de conservation. Situation La maison PK s'étend du grand magasin NK à l'ouest jusqu'à la rue Norrlandsgatan à l'est, et fait face côté sud au parc Kungsträdgården le long de la rue Hamngatan. La longue façade de grès rouge s'élève sur trois étages, tandis que deux tours de sept étages surmontent les deux extrémités du bâtiment. Entre les deux tours s'étend une terrasse de 1 250 m2 plantée d'arbres. Le rez-de-chaussée et le sous-sol abritent des passages commerçants, la galerie du sous-sol étant du reste directement reliée au grand magasin NK. Le long des rues Hamngatan et Norrlandsgatan, des arcades protègent les passants des intempéries. Au-dessus de ces arcades, on trouve une série de petits bureaux le long d'un long couloir, et le grand hall bancaire. Les sous-sols du bâtiment, qui comptent cinq niveaux et s'enfoncent jusqu'à vingt mètres sous terre, abritent bureaux, places de parking et même salles de sport. La surface totale du bâtiment atteint 52 800 m2. En 2007, le musée de la ville de Stockholm a classé la maison PK parmi les quatorze bâtiments les plus remarquables du quartier de Norrmalm construits entre 1960 et 1980. Elle figure sur cette liste aux côtés de la maison de la Suède et du siège de la caisse d'épargne de Stockholm, qui sont situés en biais de l'autre côté de la rue Hamngatan. Galerie Annexes (sv) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en suédois intitulé « PK-huset » (voir la liste des auteurs). Notes et références Bibliographie (sv) Fredric Bedoire, Henrik Andersson. Stockholms byggnader: en bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm. Prisma. 3e édition 1977. (ISBN 91 518 1125 1). (sv) Thomas Hall. Huvudstad i omvandling - Stockholms planering och utbyggnad under 700 år. Sveriges Radios förlag. 1999. (ISBN 91-522-1810-4). (sv) Henrik O. Andersson, Fredric Bedoire. Bankbyggande i Sverige. Liber Förlag. 1981. (ISBN 91-38-05745-X). Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Stockholm
PK-huset

PK-huset (tidigare även PKbankens hus) är ett kombinerat kontors- och varuhus i kvarteret Hästen vid Hamngatan / Norrlandsgatan i stadsdelen Norrmalm i Stockholm. I PK-huset har Nordea fortfarande sitt huvudkontor för sin svenska filial. Historik Byggnaden uppfördes ursprungligen som huvudkontor för Sveriges Kreditbank (vilken 1974 fusionerade med Postbanken och fick namnet Post- och Kreditbanken, därav namnet) på den plats där Sagerska husen fanns fram till år 1970. Under åren 1971–1974 byggdes detta stora komplex efter ritningar av arkitektkontoret Backström & Reinius. På grund av den starka kritiken att riva Sagerska husen utredde Backström & Reinius möjligheten att bevara Sagerska husens fasader utanpå det nya kontorskomplexet närmast NK. Fastighetskontoret motarbetade dock varje form av bevarande. Butiksutrymmet var ursprungligen tänkt för varuhuset MEA:s räkning som inte hade möjlighet att expandera vid sitt läge vid Norrmalmstorg. Det nedre butiksplanet skulle fått direktingång från den underjordiska passagen Hästskogången, nuvarande Sergelgången som ursprungligen var tänkt att sträcka sig ända fram till Norrlandsgatan/Kungsträdgården. Byggnaden sträcker sig från varuhuset NK ner till Norrlandsgatan och mittemot ligger Kungsträdgården. Fasaderna är av röd-rosa Älvdalskvartsit, mot Hamngatan fyra våningar hög och med åtta våningar höga tornbyggnader mot NK och i hörnet vid Norrlandsgatan. Mellan tornen finns en 1 250 m2 stor planterad takterrass. I botten- och källarvåningen finns inköpspassager, bottenvåningens galleria har även en direktkoppling till NK. Gångstråken längs Hamngatan och Norrlandsgatan är utformade som arkader. Ovanför butiksarkaderna finns långa kontorskorridorer med cellkontor (små kontorsrum), valv och den stora övre bankhallen. Byggnadens källarutrymmen sträcker sig tjugo meter ner under mark i fem våningsplan och innehåller förutom arbetslokaler även parkeringsplatser och motionslokaler. Den totala ytan uppgår till 52 800 m2. Fastigheten klassades år 2007 genom Stadsmuseets Norrmalmsinventering som "värdefullast" tillsammans med 13 andra byggnader på Norrmalm som hade uppförts 1960–1980 och gavs en blåmärkning. Samma klassning erhöll Sverigehuset och Sparbankshuset som båda ligger snett mittemot PK-huset. Bilder Referenser Noter Källor RAÄ:s bebyggelseregister: HÄSTEN 23 - husnr 2, PK-HUSET Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1977) [1973]. Stockholms byggnader: en bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm (3). Stockholm: Prisma. Libris 7406664. ISBN 91-518-1125-1 Hall, Thomas (1999). Huvudstad i omvandling - Stockholms planering och utbyggnad under 700 år. Källström, Gunnar (illustratör). Stockholm: Sveriges Radios förlag. Libris 7409712. ISBN 91-522-1810-4 Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1981). Bankbyggande i Sverige. Stockholm: Liber Förlag. sid. 451. Libris 7260267. ISBN 91-38-05745-X Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör PK-huset.
Packhusplan

Packhusplan, är ett torg i Visby innerstad och var en gång i tiden stadens medelpunkt. Historik Genom åren har torget skiftat namn och hette tidigare Rolandstorget.Av äldre kartor framgår att det under lång tid ända fram till mitten av 1800-talet benämndes Fiskartorget. I slutet av 1800-talet iordningställdes en mindre plantering med en fontän och i den en bronsskulptur föreställande Ymnighetsgudinnan. Skulpturen antogs länge ha skapats av Karl Romin, men 2019, i samband med en restaurering, upptäcktes att statyn köpts på postorder och var en dussinvara. Via ingången vid Lilla Strandporten, i Almedalens nordöstra hörn, kommer man till Packhusplan. Torget är det äldsta i Visby[källa behövs]. Galleri Referenser Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Packhusplan.
Pajala kyrka

Pajala kyrka är en kyrkobyggnad i Pajala i Luleå stift. Den är församlingskyrka i Pajala församling. Kyrkobyggnaden Kyrkan står på ett högt krön i östra delen av Pajalas tätort vid Torne älv. Nuvarande träkyrka uppfördes 1797 som brukskyrka i Kengis omkring en halvmil österut. 1869 - 1871 flyttades kyrkan till Pajala. Den utgjordes då av nuvarande sakristia och de båda sidoskeppen. Den byggdes om efter ritningar av arkitekt Ludvig Hedin och under ledning av byggmästare A. Jonsson. Man byggde då till ett torn och en korsarm vid södra långsidan. Kyrkan fick därmed en T-formad planlösning. År 1871 stod kyrkan klar i den storlek den har idag. Vid restaurering 1970-1971 byggdes en del av västra sidoskeppet om till kyrksal och serveringslokal. Även östra sidoskeppet minskades. Ytterligare en renovering gjordes 1997. Inventarier Altartavlan föreställer Jesus välsignar barnen och är målad 1942 av Västerbottenskonstnären Torsten Nordberg. Predikstolen har stått i Kengis kyrka då Lars Levi Laestadius predikade där. I botten på den står 1666. När kyrkan i Kengis flyttades till Pajala ställdes denna predikstol undan. Den togs inte i bruk förrän efter restaureringen 1936. Dopfunten är en gåva från kyrkliga syföreningen vid kyrkans återöppnande 1971. En dopfunt från 1943 förvaras i västra kyrksalen. Fialer har restaurerats och har 1997 åter tagits in i kyrksalen. Orgeln är byggd på Grönlunds i Gammelstad 1985. Orgelläktaren tillkom redan 1885. Mässhake med svart botten och silverkanter och symbol. Den har varit i bruk i Kengis kyrka. På baksidan står årtalet 1831 angivet. I Pajala kyrka finns tre Kyrkklockor. Den äldsta är från 1700-talet. Den stora klockan är gjuten 1951. Galleri Källor Fotnoter Externa länkar Svenska kyrkan i Pajala informerar Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Härnösands Stifts Herdaminne av L. Bygdén
Palaestra et Odeum

Palaestra et Odeum är en byggnad tillhörande Lunds universitet belägen vid Universitetsplatsen. Byggnaden uppfördes 1883 efter ritningar av Helgo Zettervall och härbärgerade då en gymnastiksal (Palaestra) och en musiksal (Odeum). Bakom fasaden finns även delar av det gamla orangeriet från 1750-talet som tidigare funnits på platsen då Botaniska trädgården var belägen här. Byggnaden huserar fortfarande universitetets musikcentrum Odeum, och studentsymfoniorkestern Akademiska kapellet musicerar där sedan invigningen. Gymnastiksalen förstördes och delar av huvudfasaden skadades i en brand 1980. Vid återuppbyggandet blev den tidigare gymnastiksalen i stället föreläsningssal medan Odeum återställdes helt som musiksal och övningslokaler. Som ersättning för gymnastiksalen byggdes Gerdahallen vilken stod klar 1983 vid Sölvegatan. Efter modernisering av utrustning i föreläsningssalen ingår denna sedan 2007 som en del i Lunds universitets Kongresscentrum (numera LU Konferens) som i övrigt anordnar olika arrangemang i flera lokaler runt Universitetsplatsen. Källor Om Palaestra et Odeum (Lunds universitet) Noter Externa länkar Odeums webbplats Wikimedia Commons har media som rör Palaestra et Odeum.
Palatset (skatepark)

Palatset är en skatepark i Avesta, invigd hösten 2007. Den är 1500 m² stor, ritad och uppförd under ledning av Stefan Hauser. Palatset är den näst största betongskateparken i Sverige. Palatset tillkom på initiativ av Avesta spontanidrottsförening och bekostades av Avesta kommun. Arbetet leddes av bland andra skateboardåkarna och bröderna Christoffer och Pierre Harborg. Sedan invigningen har det bland annat hållits skatelboardäger och den populära Skateboardfestivalen vid och intill Palatset. Palatset var också en av träningsplatserna för eleverna vid Skategymnasiet vid Karlfeltsgymnasiet, innan programmet lades ner. Idag håller föreningen Local Skate Avesta verksamhet i parken. Det arrangeras skatecamps, skateskolor och musikarrangemang. Referenser Noter
Palladium (biograf, Borlänge)

Palladium, tidigare biograf belägen vid Sveatorget i Borlänge. Biografen servade som stadens premiärbiograf fram till nedläggningen 1986. Historia Biografen drevs av Svensk Filmindustri från 1919 fram till att biografen stängdes 1986. Den ritades tillsammans med huset av arkitekten Edward Dahlbäck. Biografen var en av många salonger där tonfilmsanläggningar från AGA-Baltic installerades i under 1930-talet. Salongen användes efter nedläggningen sporadiskt som eventhall för olika musikevenemang. Efter många år av förfall blev salongen otjänlig som plats för musikevenemang och ägarna av fastigheten hade inga ekonomiska medel för att rusta byggnaden. Borlänge kommun köpte fastigheten av den privata ägaren och rustade lokalerna. Den nyrenoverade biografen som nu blivit en kontorslokal med väldigt högt i tak återinvigdes på hösten 2008. Idag huseras lokalen av reklambyrån Sprida. Referenser
Palmeska huset

Palmeska huset är en byggnad vid Kungsträdgården i Stockholm, Kungsträdgårdsgatan 2A, i korsningen med Strömgatan, vid Södra Blasieholmshamnen och Fersenska palatset. Byggnaden räknas som ett av Stockholms läns byggnadsminnen. Historia Byggnaden uppfördes 1884–1886 i praktfull nyrenässans för bankdirektör Henrik Palme på den tomt där tidigare teatern Hammerska ladan låg. Arkitekt var Helgo Zettervall (skisser till fasader) i samarbete med Axel Kumlien(planer) och Ludvig Peterson. Zettervall ritade även den Fersenska terrassen och Bolinderska palatset. Idag finns tre byggnader i det kvarter som fram fram till 1850-talet var en fastighet med huvudbyggnad, uthus och salubodar tillhörande Emerentia von Lantingshausen, gift Rålamb, se Hamiltonska huset. Huset inrymde, förutom bostäder, ett tag lokaler för Sundsvallsbanken. I takt med att Stockholms Handelsbanks lokaler i grannfastigheten på Kungsträdgårdsgatan 4 blev för små övertogs huset successivt av banken. I slutet av 1930-talet förvärvade man hela fastigheten, och 1958 genomfördes en invändig ombyggnad där den inre stommen byttes ut. I bottenvåningen byggdes en stor banksal med för låneavdelningen, vilken täcktes av en åttkantig kupol. Konstnärer som Einar Forseth och Lennart Rodhe dekorerade de övre hallarna med glasmålningar. Palmeska huset blev därmed en integrerad del i det kvarter som än idag utgör Handelsbanken huvudkontor. 23 september 1885 Då den berömda operasångerskan Christina Nilsson sjöng från Grand Hotels balkong på aftonen den 23 september 1885 samlades en stor folkskara på platsen mellan Grand Hotel, Fersenska terrassen och Palmeska huset. Efter föreställningen utbröt tumult i folkmassan och ett 20-tal personer omkom och många fler skadades. Tack vare att byggställningar till det ännu inte färdiga Palmeska huset brakade sönder under trycket från folkmassan kunde dock fler personer räddas undan att bli ihjältrampade. Arkitektur Byggnaden har en nästan kvadratisk grundplan och en fasad i målad stuck och synligt mönsterlagt tegel. Butiksvåningens fönster åtskiljs av granitkolonner och paradvåningen (två trappor upp) har en för Stockholms arkitektur unik balkong som löper längs tre av husets sidor. Våningen högst upp är utformad som en kraftig kornisch, uppburen av konsoler vilket ger byggnaden ett markant utseende i stadsbilden. Takkanten avslutas med en balustrad. Ursprungligen hade byggnaden ett plant tak och balustradens hörn kröntes med höga urnor, en effekt som idag gått förlorad till följd av husets nuvarande sadeltak. Referenser Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1977) [1973]. Stockholms byggnader: en bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm (3). Stockholm: Prisma. Libris 7406664. ISBN 91-518-1125-1 Se även Davidsonska huset, Kungsträdgårdsgatan Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Palmeska huset. Stockholmskällan har media som rör Palmeska huset