NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Åredalens folkhögskola

Åredalens folkhögskola (fram till 2014 Hållands folkhögskola) är en folkhögskola belägen i Hålland i Åre kommun i Jämtland. Den drivs med Evangeliska fosterlandsstiftelsen som huvudman och startade sin verksamhet 1938. Skolan ger utbildning för att ge behörighet till högskolestudier/universitetsstudier genom allmänna kurser som Fjäll- och friluftsliv och Natur och livsstil. Skolan har även profilutbildningar som fokuserar på tros- och livsåskådning, friluftsliv, idrott, natur och kultur, människosyn, konst och internationella frågor. I samarbete med Arbetsförmedlingen och regionen anordnas olika utbildningsinsatser på skolan. En vecka under sommaren anordnas sommarkurser på skolan. Huvuddelen av verksamheten är förlagd till Hålland, 18 kilometer öster om turistmetropolen Åre. Åredalens folkhögskola bedriver konstskola i Provence, Frankrike under namnet École de Mont Cotton. På skolan går det ungefär 160 deltagare, där internatet rymmer nästan 100 personer. Folkhögskolan erbjuder också lägenhetsboende under hela året för andra gäster och besökare i bygden. Referenser 1963 – Eklöv Lage, red. Hållands folkhögskola 25 år 1938–1963: jubileumsnummer av Från fjäll och dal. Från fjäll och dal, 99-1235603-9 ; 1963: jubileumsnr.. Hålland: folkhögsk. Libris 2186429 1988 – Eklöv, Lage; Andersson Anders. Hela världen, hela människan: Hållands folkhögskola genom 50 år. Undersåker: Hållands folkhögsk. Libris 788445 Externa länkar Åredalens folkhögskolas webbplats
Hållet-Marieberg-Stenbro naturreservat

Hållet-Marieberg-Stenbro naturreservat är ett kommunalt naturreservat beläget drygt en kilometer nordost om Nyköpings centrala delar i Nyköpings kommun. Reservatet består av löv- och barrskog. I sluttningen mot Nyköpingsån växer gran och hassel som har karaktär av naturskog. Historia Hållet Hållet, eller Jägarhållet som det också har kallats, var under stormaktstiden en jagbacke där kungliga sällskap kunde bedriva jakt med hjälp av drevkarlar. I området har det också bedrivits gruvdrift sedan 1600-talet. Förutom silver så bröts det järnmalm i hållets gruvor, vilket försåg traktens styckebruk med material att tillverka kanoner av. Området kallades därför även för Norrmalm och gruvorna för Norrmalmska gruvorna. Under 1960-talet lades gruvhålen igen med fyllnadsmassor från byggnationen av E4 och bostadsområdena Stenkulla och Rosenkälla. Endast ett hål bevarades öppet; Gustav Adolfs-gruvan. Marieberg Naturreservatet ligger väster om Mariebergs gård och är ett skogsområde där det tidigare gått betesdjur. I anslutning till Nyköpingsån finns resterna av en stånggång. Enligt bergshistoriska föreningen ledde stånggången upp till de närbelägna Brandkärrsgruvorna. Stenbro I prästen Grandelius park på berget vid Stenbro gård finns terrasser och trappor byggda av massiva stenblock från sekelskiftet 1700–1800-talet. Prästen Nils Grandelius, som lät bygga parken, tjänstgjorde i Alla Helgona församling 1780–1834. Bilder Hållet Marieberg Stenbro Referenser om naturreservatet på Länsstyrelsen Södermanlands län
Hångers kyrka

Hångers kyrka en kyrkobyggnad som tillhör Forshedabygdens församling i Växjö stift. Kyrkan ligger i samhället Hånger i Värnamo kommun. Kyrkobyggnaden Det anses troligt att den allra första kyrkan i Hånger var en stavkyrka uppförd vid början av 1100-talet. När den gamla träkyrkan från 1300-talet revs 1882 gjordes fynd i form av väggplankor av kluvna ekstockar prydda med inristade repornament från en byggnad i stavteknik. När frågan väcktes om uppförande av en ny kyrka under 1800-talet uppkom samtidigt planer på en ny kyrkplats. Frågan om platsen för den nya kyrkan fördröjde nybygget i flera årtionden innan man slutligen kom överens. I grannsocknen Kärda hade ritningar gjorts upp till en ny kyrka av arkitekt Johan Fredrik Åbom. Dessa lånades och man tilltalades av förslaget borsett från att kyrkan skulle byggas något mindre.Nya ritningar beställdes som ritades av Emil Langlet vid Överintendentsämbetet.1881 påbörjades byggnadsarbetet under ledning av byggmästare A. Larsson från Slätteryd. Redan under hösten samma år kunde kyrkan tas i bruk. Kyrkan som är uppförd i sten präglas i likhet med Kärda kyrka av historicistisk blandstil med särskild prägel av nyromansk arkitektur. Den består av ett rektangulärt långhus med en utbyggnad med ingång på södra sidan. Koret i öster är rundformat. Sakristian är belägen nära koret på norra sidan. Tornet i väster med huvudingång en är försett med dubbla ljudöppningar på vardera sida och avslutas med en hög spira krönt av ett kors. I tornet hänger tre klockor. Den äldsta är från 1400-talet och ett arbete av munkarna vid Nydala kloster. Storklockan är gjuten 1607. Den tredje klockan har skänkts till kyrkan 1969. Inventarier Altartavla utförd av kyrkomålaren Ludvig Frid 1882. Det är en kopia av Carl Blochs berömda altartavla i Hörups kyrka med motiv: ” Kristus tröstaren. Altarring med svarvade balusterdockor. Predikstol som är sexsidig med uppgång från sakristian och försedd med ljudtak. Dopfunt av sandsten daterad till 1100-talets andra hälft och är ett verk av Njudungsgruppen. Bänkinredning med dörrar mot mittgången. Orgelläktare från kyrkans byggnadstid. Orgel 1882 byggde orgelbyggaren Carl Elfström, Ljungby en orgel med fasad ritad av arkitekt F G A Dahl vid Överintendentsämbetet (denne har även ritat altarringen, predikstolen och orgelläktaren. Orgeln är mekanisk. Referenser Noter Tryckta källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:II, Växjö stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Ulf Vibeke (1985). Kyrkor i Jönköpings län. Del 1. Jönköping: Rudan AB och Smålandsbygdens tidning. Libris 567344. ISBN 91-970744-0-3 Webbkällor Historiska museet: Medeltidens bildvärld 910712F4 Riksantikvarieämbetet, Hångers kyrka Forsheda kyrkliga samfällighet Hångers kyrka Jönköpings museum Byggnadsvårdsapport 2006:3 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hångers kyrka.
Hångsdala kyrka

Hångsdala kyrka är en kyrkobyggnad belägen i Hångsdala i Tidaholms kommun. Sedan 2002 tillhör kyrkan Valstads församling (tidigare Hångsdala församling) i Skara stift. Kyrkobyggnaden Hångsdala absidkyrka härstammar från 1100-talets senare hälft. De östra delarna har kvar sin romanska karaktär. Vapenhuset i söder tillkom troligen i slutet av 1600-talet och har två inmurade porträttgravstenar med relieffigurer inmurade på ömse sidor om porten. Kyrkorummet har rent vita kryssvalv från senmedeltid. Det kraftiga tornet av romansk karaktär är byggt år 1903 och ersatte ett äldre trätorn. Inventarier Predikstolen är från 1703 och utförd av bildhuggaren Johan Ullberg. Altartavlan från 1716 är utförd av Jonas Ullberg. Dopfunten, med tärningskapitälform, är daterad till strax efter 1150 och är sannolikt utförd av mäster Roglinus. Dopfuntens fyrkantiga cuppa är utförd med dubbelflätade drakar, ornament och rektangulära fält. Nattvardskalken är från 1500-talet och har rund fot med ett ingraverat krucifix. Klockor Storklockan är av senmedeltida typ, gjuten 1610 och saknar inskrift samt har en vikt av 320 kg. Även lillklockan är senmedeltida och väger 130 kg. Orgel Orgeln, placerad på läktaren i väster, är tillverkad 1977 av Smedmans Orgelbyggeri. Den stumma fasaden är emellertid från 1903 års orgel, utförd av Liareds orgelbyggeri. Instrumentet har sju stämmor fördelade på manual och pedal. Bilder Referenser Kyrkor i Skara stift / red.: Johnny Hagberg ; [foto: Sture Björnson ; text: Robin Gullbrandsson]. Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie, 1401-7725 ; 67. Skara: Skara stiftshistoriska sällskap. 2012. sid. 81. Libris 12922511. ISBN 978-91-86681-09-8 Kyrkorna i Valstads församling. Tidaholm: Svenska kyrkan. 2006. sid. 15-18. Libris 10402911 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 172. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Bebyggelseregistrets anläggningspresentation - Hångsdala 32:1 HÅNGSDALA KYRKA Hångsdala kyrka på svenskakyrkan.se Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Hångsdala kyrka. Hångsdala kyrka på wadbring.com Webbplats: Hångsdala kyrka - Svenska kyrkan Tidaholm
Håstads kyrka

Håstads kyrka är en kyrkobyggnad i Håstad. Den tillhör Torns församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Kyrkan uppfördes på 1200-talet i gotisk stil. Under medeltidens senare del byggdes ett kyrktorn. I övrigt var kyrkan orörd fram till år 1861 då den helt byggdes om av Carl Georg Brunius. Då tillkom kraftiga korsarmar och ett nytt korparti. 1911 skadades innertakets tunnvalv av en brand och ersattes av ett nytt innertak av trä. Kyrkan renoverades 1956 under ledning av domkyrkoarkitekt Eiler Græbe. Inventarier Ett dopfat av mässing är från 1500-talet och har en relief som skildrar bebådelsen. Träskulpturer av helgon är från 1500-talet och satt tidigare i ett medeltida altarskåp. Ett par ljusstakar av malm är från 1600-talet. Altartavlan målades 1930 av konstnären Justus Lundegård. Dess motiv är "Jesus i Getsemane". Konstnären hann avlida innan tavlan var färdig. Tavlan fullbordades av konstnärens hustru tillsammans med konstnären Alfred Hedlund. Kyrkklocka, omgjuten 1832 Orgel Den nuvarande läktarorgeln byggdes 1939 av Olof Hammarberg, Göteborg och är en pneumatisk orgel. Orgeln har fria och fasta kombinationer. År 1988 var orgeln ej i bruk. Kororgel Den nuvarande orgeln byggdes 1979 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel. Orgeln är placerad i kyrkans kor. Bildgalleri Referenser Litteraturkällor Våra kyrkor, sidan 370, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Mer om Håstads kyrka från Torns församling i Lund ”Åsbo Släkt- och Folklivsforskare”. Arkiverad från originalet den 24 april 2013. http://archive.is/2013.04.24-190655/http://www.aasbo-gen.com/div/kyrkor_aktuell/list/detal_list.php?qu=147&Submit=S%F6k. Wikimedia Commons har media som rör Håstads kyrka.
Håstakyrkan

Håstakyrkan är en kyrkobyggnad i Hälsingtuna socken, Hudiksvalls kommun. Den är församlingskyrka i Hudiksvallsbygdens församling, Uppsala stift. Kyrkobyggnaden Träkyrkan uppfördes 1981-1982 efter ritningar av arkitekterna Sören Thurell och Kjell Norberg. Den är belägen i södra stadsdelarna i Håstaområdet i Hudiksvall. Planen är asymmetrisk. Fasaderna är täckta med rödmålad träpanel och takmaterialet är plåt. Det finns en fristående klockstapel. Interiört noteras väggarna klädda i ljus faner och altaret står i rummets norra hörn mot en vit tegelvägg. Orgel 1972 byggde Robert Gustavsson Orgelbyggeri AB, Härnösand. Orgeln är mekanisk med slejflådor och har ett tonomfång på 56. Alla stämmor är delade vid h0/c1. Källor Externa länkar Församlingens hemsida Håstakyrkan på kyrkokartan.se Se 360° panorama inifrån kyrkan
Parc d'Högalid

Le parc d'Högalid (en suédois : Högalidsparken) est un parc public situé dans le quartier de Södermalm à Stockholm en Suède. Description Högalidsparken est un parc situé au nord-est de Hornstull, dans la paroisse d'Högalid à Södermalm. Le parc a reçu son nom actuel en 1915. Le parc englobe en grande partie la colline Högalidsberget, dont le point culminant à 36 mètres d'altitude, est situé dans la partie orientale du parc. A l'endroit du parc se trouvait le moulin à vent d'Österling, encore visible sur des illustrations plus anciennes des années 1870. Au milieu du parc se trouve l'église de Högalid, construite selon les dessins d'Ivar Tengbom entre 1916 et 1923. Dans la partie ouest, quelque peu aride du parc, se trouve l'un des deux sites du centre-ville de Stockholm avec des cupules de l'âge du bronze. La construction du parc d'Högalid a commencé en 1914 et les travaux se sont poursuivis jusqu'en 1932. À l'ouest de l'église, la végétation a été plantée avec parcimonie pour mettre en valeur les affleurements rocheux. Du côté est, la végétation est riche en feuillus et en conifères. En contrebas de l'église, dans la partie nord-est du parc, se trouve la sculpture de Clarence Blum (sv) « Flickan med hopprep » (« Fille à la corde à sauter ») de 1967. Galerie Bibliographie (sv) Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders, Stockholms gatunamn: innerstaden., Stockholm, Liber/Allmänna förlaget, coll. « Monografier utgivna av Stockholms stad », 1986 (ISBN 91-38-90777-1, LIBRIS 7269073) Références Voir aussi Article connexe Lieux et monuments de Stockholm Liens externes Portail de Stockholm Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des espaces verts
Högalidsparken

Högalidsparken är en park strax nordost om Hornstull, i Högalids församling på Södermalm i Stockholm. Parken fick sitt nuvarande namn 1915. Beskrivning Parken omfattar i stort sedd Högalidsberget vars högsta punkt med 36 meter över havet ligger i parkens östra del. Här stod Österlings väderkvarn som ännu syns på äldre illustrationer från 1870-talet. Mitt i parken ligger Högalidskyrkan, byggd efter Ivar Tengboms ritningar mellan 1916 och 1923. I den västra, något kargare delen av parken återfinns den ena av Stockholms innerstads två fyndplatser med skålgropar från bronsåldern. Högalidsparken började anläggas 1914 och arbetet pågick ända fram till 1932. Väster om kyrkan planterades sparsamt med vegetation för att framhäva berghällarnas karghet. På östra sidan är vegetationen rik med både lövträd och barrträd. Nedanför kyrkan, i parkens nordöstra del, finns Clarence Blums skulptur "Flickan med hopprep" från 1967. Bilder Källor Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986). Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad (återtryck av del av 1:a upplagan). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget. sid. 207. Libris 7269073. ISBN 91-38-90777-1 Referenser
Höganäs kyrka

Höganäs kyrka, eller Himmelsfärdskyrkan, är en kyrkobyggnad i centrala Höganäs. Den tillhör Höganäs församling i Lunds stift. Kyrkobyggnaden Församlingskyrkan byggdes 1932-1934 och invigdes av biskop Edvard Magnus Rodhe på Kristi himmelsfärds dag 1934. Arkitekt var Ivar Tengbom. Kyrkan är byggd av höganästegel, med torn och invändigt ett smalare kor. Innan kyrkan byggdes hölls gudstjänsterna i ett spinneri, som 1854 blev ombyggd till brukskyrka. Den kyrkan blev åter ombyggd 1882. Kyrkogården, som ligger längst österut i Höganäs tätort, blev i september 2013 utsedd till landets finaste kyrkogård. På denna kyrkogård återfinns också Höganäs kapell som används som begravningskapell Inventarier Altartavlan är målad av Gunnar Torhamn och föreställer Jesu himmelsfärd. Dopkapellets fönster är utförda av Hugo Gehlin. Orgel 1854 byggde Sven Fogelberg, Lund en orgel med 4 1/2 stämmor. 1934 byggde Th Frobenius & Co, Lyngby, Danmark en orgel med 20 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1958 av Marcussen & Søn, Aabenraa, Danmark och är en mekanisk orgel. Den har 29 stämmor. Kororgel Den nuvarande kororgeln byggdes 1959 av Marcussen & Søn, Aabenraa, Danmark och är en mekanisk orgel. Noter Källor Demografisk Databas Södra Sverige Åsbo Släkt- och Folklivsforskare Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Wikimedia Commons har media som rör Höganäs kyrka.
Högdalenverket

Högdalenverket är ett kraftvärmeverk i Högdalens industriområde i Söderort inom Stockholms kommun, ägt av Stockholm Exergi. Anläggningen producerar el och fjärrvärme genom avfallsförbränning. Det togs ursprungligen i drift 1970 och producerade då endast el. Fjärrvärmeproduktion inleddes 1979. Historik Högdalenverket uppfördes åren 1966 till 1970 efter ritningar av arkitekt Anders Berg som sopförbränningsanläggning. Idag (2009) har verket sex pannor, varav fyra avfallseldade, en CFB-panna, och en oljepanna, P1-2, som togs i drift 1969 levererade då ånga till en ångturbin. 1986 utökades verket med ännu en avfallseldad panna, P3, en så kallad rosterpanna. Utökande av bättre rening av rökgaser hade också gjorts. År 1999 tillkom en CFB-panna (P6). 2002 togs beslut om bygge av ännu en avfallseldad panna. Det danska företaget Babcock-Wilcox Völund, fick uppgiften. 2005 togs pannan i drift. Rökgasreningen till pannan är levererad av franska LAB. Oljepannan (P5) tillkom redan i slutet av 1970-talet, och används nu endast för spetslast. Verket har för närvarande tre avfallseldade pannor, en CFB-panna med industriavfall, en oljepanna och två turbiner. Vid full last på alla avfallspannor förbränner man cirka 80 ton avfall per timme. Högdalenverket är tillsammans med det intilliggande ställverket en del av Stockholms kraftförsörjning och därför klassat som skyddsobjekt. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Högdalenverket.
Högdalsreservoaren

Högdalsreservoaren är ett vattentorn på gränsen mellan Fagersjö och Högdalen i Söderort, Stockholms kommun. Tornet ritades sommaren 1958 av arkitekt Nils Sterner och färdigställdes 1962 av dåvarande Stockholms Gas- och Vattenverk (idag Stockholm Vatten). Byggnaden är blåmärkt av Stockholms stadsmuseum vilket anger bebyggelse vars kulturhistoriska värde motsvarar fordringarna för byggnadsminnen i kulturmiljölagen. Över stora delar av Högdalen och Fagersjö syns det kulturhistoriskt värdefulla vattentornet, ritat av arkitekt Nils Sterner 1958. Enligt Stockholms stadsmuseum har byggnaden mycket stora miljöskapande och stadsbildmässiga värden. Genom sitt väl synliga läge blir vattenreservoaren ett viktigt landmärke. Det arkitektoniska värdet är mycket stort. Enligt museet rör det sig om en medvetet formad och starkt expressiv arkitektur som framhäver funktionen och det använda materialet, formgjuten omålad betong. Vattentornet står på cirka 95 meter ö.h. söder om Högdalstoppen. Själva reservoaren är uppdelad på två bassänger på olika höjd (26 meter respektive 31 meter över mark). Den totala volymen är på 10 600 m³. Tornet uppfördes för att förse den framväxande förorten Farsta med dricksvatten av rätt tryck. Vattnet kommer från Norsborgsverket. Bilder Källor Stockholms stadsmuseum om Fagersjös bebyggelse Stadsmuseets interaktiva karta för kulturmärkning av byggnader i Stockholm. Skånska vattentornssällskapet Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Högdalsreservoaren.
Högdalsdepån

Högdalsdepån är en av Stockholms tunnelbanas vagnhallar. Den är belägen i Högdalens industriområde i stadsdelen Högdalen i Söderort inom Stockholms kommun. Beskrivning Anläggningen ligger vid ett stickspår från station Högdalen och uppfördes åren 1957-1958 efter ritningar av arkitekterna Erik Vestergren och Cyril Marcus. Uppställningshallen innehåller 12 spår. 1999 tillkom en tillbyggnad med tvätthall och klottersaneringshall. I anslutning till den planerade nya sträckningen av Blå linjen har en utbyggnad av Högdalsdepån beslutats i februari 2016. Depån kommer att få en östlig spårförbindelse med Gröna linjen och utbyggnaden planeras vara klar under 2026. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Högdalsdepån.
Högemon

Högemon är ett naturreservat i Karlstads kommun. Områdets värden ligger i en isälvsavlagring som når 105 m över havet i form av en åskulle bestående av grus. På östra sidan av Högemon kan man se och vandra på terrassformade hyllor. Dessa strandterrasser är de högst belägna i denna del av Värmland och visar några av Fornvänerns tidigare nivåer. Högemon är bevuxen med strövvänlig hedtallskog och är finns grillplatser och en nyanlagd kolar koja vid randen av en gammal kolbotten. Högemon avsattes som reservat 1974 för att bevara områdets geologiska värden. Referenser Naturreservatet Högemon Länsstyrelsen i Värmlands län Noter
Högeruds kyrka

Högeruds kyrka är en kyrkobyggnad i Arvika kommun. Den är församlingskyrka i Stavnäs-Högeruds församling, Karlstads stift. Kyrkobyggnaden Omkring 300 meter nordost om nuvarande kyrkplats fanns en tidigare träkyrka uppförd 1646. Nuvarande stenkyrka uppfördes åren 1866-1867 efter ritningar av arkitekt Johan Fredrik Åbom. 20 oktober 1867 ägde invigningen rum. Kyrkan består av ett rektangulärt långhus med rakt kor i öster av samma bredd som långhuset. Norr om koret finns en sakristia. Vid långhusets västra sida finns kyrktornet med ingång. Tornet har en fyrsidigt glasad lanternin med spetsig spira. Inventarier Predikstolen och altaruppsatsen är tillverkade 1740 av bildhuggaren Isak Schullström. Dopfunten är inköpt till kyrkan 1916. Orgel Orgeln i tidstypisk klassicistisk stil är byggd av E A Setterquist & Son i Örebro och installerad 1890. Orgeln har sex stämmor och manual med bihängd pedal. Den är mekanisk och har fasta kombinationer. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen AB. 1990. sid. 582. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1990:I, Västerås stift; Karlstads stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Webbkällor Kyrkor i Karlstads stift Del I, Utgiven av Värmlands Museum och Karlstads stift, 2008, ISBN 91-85224-71-5 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Wikimedia Commons har media som rör Högeruds kyrka.
Högestads mosse

Högestads mosse ligger cirka 10 km norr om Ystad i Skåne och är ett 79,4 hektar stort naturreservat. Området blev ett naturreservat år 1961 och är även Natura 2000-klassat och ingår som ett prioriterat område i ett flertal åtgärdsprogram för olika rödlistade arter. Reservatet innehar en ängs- och betesmarksmiljö som till största delen upptas av fuktängar och kärrmarker, där fastmarksuddar skjuter upp som låga och välmarkerade kullar. Bilder Referenser Länsstyrelsen: Högestads mosse