NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ramsele gamla kyrka

Ramsele gamla kyrka är en kyrkobyggnad i Ramsele. Den är församlingskyrka i Ramsele-Edsele församling i Härnösands stift. Kyrkobyggnaden Kyrkobyggnaden är troligen från 1200-talet. Väggarna var då antagligen nakna och kyrkorummet upplystes bara av ljuset från två små fönster. Väggmålningarna tillkom förmodligen omkring 1600, men försvann när väggarna vitmenades 1668. Fönsteröppningen i koret höggs upp i början av 1700-talet av kyrkoherde Erik Boderus, som satte in fönster med glasmålningar föreställande honom och hans hustru. Innertaket fick sitt nuvarande utseende 1728. Inventarier Ett av kyrkans få bevarade medeltida föremål är det vackra rökelsekaret. De snidade och målade träbänkarna kan dateras till 1637 genom en inskription. Predikstolen är från samma århundrade men satt ursprungligen på söderväggen. Sin nuvarande plats fick den i början av 1700-talet, då även de nuvarande läktarna tillkom. Altaruppsatsen tillverkades 1740 av bildhuggaren Måns Granlund från Härnösand. Kyrkan blir öde men restaureras Sedan Ramsele nya kyrka invigts 1858 tömdes den gamla kyrkan på allt av värde och innertaket revs bort. Byggnaden användes som förvaringsutrymme, bland annat för hö. Altaruppsatsens joniska kolonner togs ned och användes som stöd för nummertavlorna i nya kyrkan. Resten av altaruppsatsen skingrades, liksom korskranken och pyramiderna. På initiativ av kyrkoherde Adolf Råde inleddes 1923 en restaurering av Ramsele gamla kyrka. Det mesta av inredningen kunde återfinnas utspritt över församlingen och sattes upp på sina gamla platser. Väggmålningarna, som varit osynliga sedan 1668, upptäcktes och togs fram på nytt. I samband med renoveringen uppfördes också en ny klockstapel. År 1925 återinvigdes Ramsele gamla kyrka. Referenser Vidare läsning Bonnier, Ann Catherine; Hägg, Göran; Sjöström, Ingrid (2008). Svenska kyrkor : en historisk reseguide. Stockholm: Medström. sid. 410-411. Libris 10867351. ISBN 978-91-7329-015-9 Externa länkar Härnösands Stifts Herdaminne av L. Bygdén
Ramsjö kyrka

Ramsjö kyrka är en kyrkobyggnad i Ramsjö. Den är församlingskyrka i Ljusdal-Ramsjö församling i Uppsala stift. Kyrkan ligger vid sjön Hennan i Hälsinglands nordliga skogstrakter. Kyrkobyggnaden Den nuvarande träkyrkan, som är den första på platsen, uppfördes 1837 och invigdes 1844. Kyrkan bestod ursprungligen av rektangulärt långhus med torn vid den östra gaveln; tornets bottenvåning fungerade som sakristia. Redan år 1878 förelåg ritningar till en omdaning av kyrkan. Av östtornet fick endast nederdelen stå kvar, fortfarande med funktion som sakristia, medan nytt torn restes vid den västra gaveln. Nästa genomgripande ombyggnad vidtog 1907-1908, när det salformade långhuset avdelades i tre skepp. Ingångar i väster samt mitt på långhusets sydsida. Kyrkans exteriör, som präglas av 1800-talets byggnadsperioder, har såväl nyklassisk som nygotisk stilkaraktär. Väggarna är klädda med liggande panel och fönsteraxlarna avdelas med pilastrar; tornet har gavlar i samtliga riktningar och kröns av lanternin med spira. Vid kyrkorummets ombyggnad i början av 1900-talet förändrades även inredningen; altarpredikstolen omdanades och ny predikstol uppsattes på nordväggen. Kyrkans nuvarande färgsättning härrör från en restaurering 1958 - 1959. Inventarier Altartavlan målades 1933 av konstnären Hugo Borgström. Altarkrucifixet av lönn på en sockel av ek skänktes till kyrkan 1959 av brunnsborraren Nils Berglund i Ljusdal. Dopfunten skänktes till kyrkan 1933 av dåvarande kyrkoherde E. Härdelin. Tornets kyrkklockor är från 1836 och 1869. Orgel 1858 köptes en orgel från Rogsta kyrka. Orgeln var byggd 1767 av Petter Qvarnström, Sundsvall och hade 8 stämmor. Orgeln utökades med sju stämmor av Anders Östlund. 1888 byggde Carl Elfström, Ljungby en orgel med 8 stämmor, en manual och bihängd pedal. Orgeln byggdes om 1908 av Johansson & Björklund (eventuellt Daniel Björkstrand, Ilsbo). Den omdisponerades 1958. Den nuvarande orgeln byggdes 1969-1970 av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad. Fasaden är samtida med orgeln. Orgeln är mekanisk med slejflådor och har ett tonomfång på 56/30. Orgeln har 13 stämmor. Bilder Referenser Tryckta källor Våra kyrkor, sidan 75, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Svenska kyrkan i Ljusdal/Ramsjö Noter Externa länkar Ljusnans pastorat Thunvalls - blogg av Eva och Lennart Thunvall Wikimedia Commons har media som rör Ramsjö kyrka.
Ramsjön, Heby kommun

Ramsjön är en sjö i Morgongåva i Heby kommun i Uppland och ingår i Norrströms huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,35 kvadratkilometer och ligger 58 meter över havet. Ramsjön har ingen badplats då det kommunala reningsverket finns anlagt vid sjöns västra strand. Sjön har ett fiskbestånd bestående av abborre, gädda, braxen.. Förbud mot motorbåt råder i sjön på grund av ett rikt fågelliv. Delavrinningsområde Ramsjön ingår i delavrinningsområde (664317-156758) som SMHI kallar för Mynnar i Skattmansöån. Medelhöjden är 71 meter över havet och ytan är 29,89 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 5, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 5 vattendrag innan det når havet efter 126 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (64 procent) och jordbruk (19 procent). Avrinningsområdet har 0,68 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,3 procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av 1,76 kvadratkilometer eller 6 procent av avrinningsområdet. Se även Lista över insjöar i Heby kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Ramsjön på VISS
Ramsta kyrka

Ramsta kyrka är en kyrkobyggnad i Ramstalund i Uppsala stift. Kyrkan hör till Ramsta församling och ligger invid riksväg 55 cirka en mil väster om Uppsala. Kyrkobyggnadens historik Nuvarande kyrka är den tredje på platsen. Den första kyrkan uppfördes troligen på 1200-talet och utvidgades senare under medeltiden. Kalkmålningar tillkom på 1400-talet. Kyrkan blev i allt sämre skick och revs till slut på 1840-talet. En ny kyrkobyggnad i Karl Johansstil färdigställdes 1846. Många medeltida inventarier överfördes till nya kyrkan. År 1914 brann kyrkan ner, men man hann dock rädda en del av de medeltida inventarierna. Nuvarande kyrka uppfördes 1925 - 1926 enligt traditionell medeltida modell efter ritningar av Sven Brandel. Kyrkan avviker från de medeltida eftersom den har omvänd orientering med koret i väster och tornet i öster. Tornhuven med sina svängda takfall och höga spira har 1700-talskaraktär. Kyrkan består av ett rektangulärt långhus, ett kyrktorn och en sakristia vidbyggd på korets södra sida. Även kyrkorummet har fått en traditionell formgivning. Korgolvet är avsevärt högre än golvet i övriga kyrkorummet och en murad trappa leder upp dit. Vapenhuset har en trappa upp till läktaren och var från början tänkt som dopkapell, men senare lät man flytta dopfunten till koret. Inventarier All fast inredning är samtida med nuvarande kyrkobyggnad. Predikstolen med ljudtak finns vid triumfbågens södra sida. Den är formgiven efter förebilder från senrenässansen. Predikstolens timglas är från 1700-talet. Bevarat från medeltidskyrkan är triumfkrucifixet från 1300-talets mitt. Vid okänd tidpunkt gick dess törnekrona förlorad. Ett nattvardskärl och paten av silver härstammar från 1300-talet. Ett rökelsekar härstammar från medeltiden. I mittgången hänger två ljuskronor av malm. Östra ljuskronan härstammar från mitten av 1600-talet. Dopfunten av trä är snidad 1951 av musikdirektör Hjalmar Anjou. Orgeln byggdes 1932 av E.A. Setterquist & Son och hade tio stämmor och två manualer. 1962 omdisponerades orgelverket under ledning av musikdirektör Olle Scherwin. Bildgalleri Referenser Tryckta källor Ramsta kyrka, Aron Andersson, Upplands kyrkor, Ärkestiftets stiftsråd, 1967, Libris 459671 ; 60 Blent Karin, red (1997). Vägvisare till kyrkorna i Uppsala län. Uppsala: Länsstyr. i Uppsala län. sid. 123-125. Libris 7751016. ISBN 91-85618-54-3 Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 38. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Externa länkar Balingsta pastorat Wikimedia Commons har media som rör Ramsta kyrka.
Ingmar Bergmans gata

Ingmar Bergmans gata och Ingmar Bergmans plats är en gata respektive plats på Östermalm i centrala Stockholm. Gatan och platsen invigdes 2008 och är uppkallade efter regissören Ingmar Bergman. Gata sträcker sig mellan Nybrogatan och Birger Jarlsgatan. Norr om gatan ligger kvarteret Skravelberget större och söder därom kvarteret Matrosen. Platsen ligger i korsningen Ingmar Bergmans gata – Almlöfsgatan – Nybrogatan. I anslutning återfinns Teatergrillen. Beskrivning Stadsbyggnadsnämnden beslutade vid sitt sammanträde den 21 februari 2008 att ”godkänna de av namnberedningen föreslagna Ingmar Bergmans gata som nytt namn på gata och Ingmar Bergmans plats som nytt namn på allmän plats, samt att Smålandsgatan bibehålles som namn på gata dock med annan sträckning”. Ingmar Bergmans gata invigdes den 8 september 2008 och ersatte då den delen av Smålandsgatan som låg öster om Birger Jarlsgatan. Ingmar Bergmans plats ligger i anslutning till gatan där Almlöfsgatan tar sin början och invigdes samtidigt. Här kunde man se Ingmar Bergman vänta på taxi. Dåvarande Stadsbyggnads- och trafikborgarrådet Mikael Söderlund avtäckte skylten och bland invigningstalarna fanns skådespelaren Börje Ahlstedt och Dramatenchefen Staffan Valdemar Holm. Inte långt från gatan och platsen ligger Dramaten där Ingmar Bergman verkade under många år som regissör och teaterchef. Se även Gator och torg på Östermalm Källor Insyn Sverige: Namnsättning efter Ingmar Bergman - Ingmar Bergmans Gata och Ingmar Bergmans plats Svt: Ingmar Bergmans plats invigd Svenska Dagbladet: En plats för Bergman, publicerad 9 september 2008 Dagens Nyheter: Ingmar Bergmans egen plats, publicerad 8 september 2008 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ingmar Bergmans gata.
Rankleven

Rankleven är ett 350 meter högt berg på Ljungans södra sida i Ånge kommun, mellan Erikslund och Ljungaverk. Berget med omgivningar gjordes till ett 52 hektar stort naturreservat 1997, i syfte att bevara områdets speciella vegetation. Reservatet är antaget som ett Natura 2000-område. Källor Rankleven - markerad profil i Ljungandalgången Länsstyrelsen Västernorrland
Ransbergs kyrka

Ransbergs kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Ransbergs församling i Skara stift. Kyrkan ligger någon kilometer väster om samhället Fagersanna i Tibro kommun. Kyrkobyggnaden På platsen uppfördes en liten kyrka på 1200-talet. Troligen var den byggd av munkar och användes som rastställe vid vandringar mellan Alvastra kloster och Varnhem. Denna ursprungliga kyrka utgör kor i nuvarande kyrkobyggnad. Kyrkan består av ett rektangulärt långhus med ett rakt avslutat kor i öster. Vid korets norra sida finns sakristian. Mitt på långhusets södra finns ett litet vapenhus. Korfönstret har en glasmålning utförd 1960 Harald Lindberg med skildringar från kristendomens äldsta tid i Västergötland. Sydväst om kyrkan finns en fristående klockstapel som är klädd med tjärade spån. Dess båda klockor göts om i början av 1800-talet. En betydande renovering av kyrkans yttertak gjordes under 2022. Takkonstruktionen är från 1350-talet som restaurerades, nytt stålplåt placerades som därefter målades svart. Inventarier Ett stympat triumfkrucifix är från senare delen av 1200-talet. Predikstolen i barock är gjord av Andreas Schmaltz och uppsatt 1685. En medeltida järndörr finns i sakristian. Nuvarande dopfunt är gjord 1935. Två äldre funtar har sålts och försvunnit. Nuvarande orgel med 20 stämmor, två manualer och en pedal är byggd av Smedmans Orgelbyggeri. Bildgalleri Referenser Tryckta källor Våra kyrkor.. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 185. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Sydhagen, J. (2022). Kyrktak från medeltiden renoveras: ”Måste gå väldigt varsamt fram" SLA https://www.sla.se/2022/07/09/kyrktak-fran-medeltiden-renoveras-maste-ga-valdigt-varsamt-fram/ Webbkällor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Tibro och Ransbergs församlingar Noter
Raoul Wallenbergskolan

Raoul Wallenbergskolan (förkortat RWS), är en svensk friskola med förskolor och grundskolor. Skolans profil har en internationell inriktning. Profil Raoul Wallenbergskolan hämtar inspiration från Raoul Wallenberg som under andra världskriget hjälpte människor att fly undan Förintelsen. Skolans verksamhet ska, i Raoul Wallenbergs anda, genomsyras av ledorden ärlighet, medkänsla, mod och handlingskraft. Skolverksamheten deltar i aktiviteter som ärar och minnas Raoul Wallenbergs gärningar. Skolans pedagogiska mission är att "ingen ska hållas tillbaka och ingen ska lämnas efter" Skolan uppmuntrar till samarbeten och engagemang gränser emellan. Det engelska språket introduceras redan i förskolan och har till högstadiet vuxit att utgöra stora delar av den totala undervisningen. Skolor RWF Bromma, startad 2010 på Beckombergavägen 314, Beckomberga RWF Mariehäll, startad 2013 på Bällstavägen 8. RWF Skokloster, startad 2014 på Abbotvägen 5, Slottsskogen i Håbo kommun RWF Skövde, startad 2011 på Stenkilsgatan 8 i centrala delen av staden. RWS Bromma, startad 2006 på Beckombergavägen 316. RWS Skokloster, startad 2014 på Abbotvägen 1-3, Slottsskogen, Håbo kommun. RWS Skövde, startade sin verksamhet höstterminen 2015 på Hammargatan 1. RWS Uppsala, startad 2008 och håller till på Kungsgatan 18 (se även Balderskolan). RWS Järvastaden, startad 2017 på Fridensborgsvägen 100, Solna. RWS Bagartorp, startat 2021 på Bagartorpsringen 20, Solna. RWS Lidköping, startade 2022 på Fabriksgatan 4, Lidköping. Referenser Se även Friskola Minnesmärken över Raoul Wallenberg Per Egon Johansson Raoul Wallenberg Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Raoul Wallenbergskolan.﻿ Officiell hemsida
Rasbokil Church

Rasbokil Church (Swedish: Rasbokils kyrka) is a medieval church located north-east of Uppsala in Uppsala County, Sweden. It is part of the Archdiocese of Uppsala (Church of Sweden). History and architecture The church appears to have been preceded by an earlier church, possibly a wooden church, and stones from an earlier building have been incorporated into the presently visible building. The current church was built at the end of the 15th century or around 1500 and has retained its original appearance largely unchanged. During the 18th century most of the windows were enlarged and the vaulting of the church repaired; at that time the frescos were also covered with whitewash, only to be uncovered and restored during a renovation in 1909-10 under the guidance of architect Sigurd Curman. A window was also made in the north wall of the church in 1870. The church is one of very few medieval churches in Sweden which has never been substantially rebuilt or altered. The church is constructed of fieldstone with decorated brick gables. It has a yellow exterior with details painted white and the steep gable roof has a covering of shingle. The church has a simple floor-plan consisting of a single nave with two sections of star-shaped vaults, followed by a choir of equal width with a ceiling supported by a rib vault. The design is typical for countryside churches in Uppland built during the Middle Ages. The vaults were decorated with frescos probably during the 1520s by an anonymous workshop sometimes referred to as Rasbokilsmästaren ("the Rasbokil master"). In comparison with other church frescos in Sweden, some of the frescos have unusual themes, including e.g. depictions of the family trees of Jesus and Mary. The frescos have been described as being of "distinguished quality". Most of the church's furnishings date from the time after the Reformation. These include the pulpit, which is from 1648 and given as a gift to the church by Colonel Jurgen Schildt after his homecoming from the Thirty Years' War. The altarpiece is also from the 17th century; its top part with a painting was restored in the 1930s after its Baroque frame was found in pieces in the belfry of the church. The decorated door of the church porch dates from the reign of King Gustav III of Sweden and the organ is from 1829. References External links Official site (in Swedish) Media related to Rasbokil Church at Wikimedia Commons
Rastaholm

Rastaholm är en mindre ö i Björkfjärden i Mälaren utanför sydvästra Ekerön i Ekerö kommun, Stockholms län. Här finns en småbåtshamn och ett värdshus. Beskrivning Rastaholm har sitt namn efter den närbelägna herrgården Rastaborg vars namn är känt sedan medeltiden. År 1932 invigdes ett klubbhus för Stockholms Segelsällskap (SSS) ritat av John Åkerlund. SSS hade fått hela ön i gåva av grosshandlaren Birger Gustafsson (som var ordförande i SSS) och direktören Ingvar Rosenlund (som var verkställande direktör i byggvaruföretaget Olsson & Rosenlunds AB). Rastaholms hamn är en väl skyddad naturhamn med plats för omkring 250 båtar (medlemsbåtar). Därutöver finns en gästhamn med plats för minst 50 båtar . För vinterförvaring finns plats för cirka 400 båtar. Klubbhuset kallar sig numera ”Rastaholms Värdshus” som drivs sedan 1998 i form av ett aktiebolag med två anställda. I anslutning till Rastaholms Värdshus ligger ett vandrarhem med 56 sängplatser. Runt ön leder en belyst motionsslinga. På Rastaholm finns även dusch och toaletter samt möjlighet att tömma båtens toa tank Bilder Källor Rastaholms historia. Stockholms Segelsällskap: Rastaholm hamn & varv. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Rastaholm. Rastaholms värdshus, officiell webbplats
Rataskär

Rataskär är en ö, som också till stora delar utgör ett naturreservat, belägen utanför Ratan i Robertsfors kommun, Västerbottens län. Naturen är typisk för den västerbottniska kusten. Det är skyddat sedan 1971 och 1995. Området är 78 hektar stort. På toppen av ön finns en gammal båk, ett sjömärke, som en gång i tiden tjänade som lotsutkik och som är skyddad som statligt byggnadsminne sedan den 14 december 1978. Beskrivning På och vid ön finns höga klippor, granskog och öppet hav. På den norra sidan av Rataskär ligger en avsnörd liten sjö. Stora delar av Rataskäret är skyddat som naturreservat. På ön finns en kulturstig, som passerar stenlabyrinter, kompassrosor och tomtningar - fornlämningar från bofasta fiskare, som bott på skäret förr i tiden. Historik På Rataskär har tidigt funnits en spirbåk, omnämnd 1788, och ett stångmärke. Den nuvarande båken är byggd 1828 som en åttakantig 18,5 meter hög byggnad i trä, avsmalnad uppåt, rödmålad på sex sidor och vitmålad på två sidor mot öster. Uppåt avslutas byggnaden med ett vitstångmärke prytt med en tunna och en vindflöjel. Båken står på en relativt ny betongsockel, invändigt fylld med klappersten. Fasadpanelen är uppförd av tryckimpregnerade bräder, uppsatta 1947. På fastigheten finns förutom båken, ett lotsuppassningshus från 1947, en fyr från 1889, ett utkikstorn, ett mindre militärförläggningshus, en gångbana av betong från den forna bryggan vid västra stranden och upp till lotsuppassningsstället. Se även Arholma båk Hävringe Spårö båk Stångmärket Valen Vinga fyrplats Referenser Noter Webbkällor Västerbottens museum om byggnadsminnet Rataskärs båk Länsstyrelsen Västerbotten om Rataskärs naturreservat Beskrivning, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 5 juli 2021. Historik, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 5 juli 2021. Karta, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 5 juli 2021. Lagskydd, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 5 juli 2021.
Ravlunda Kirke

Ravlunda Kirke (svensk Ravlunda kyrka) er en kirke i det sydøstlige Skåne. Kirken blev opført omkring 1200. I 1400-tallet kom tårnet til. I kirkens indre findes kalkmalerier fra 1200- og 1500-tallet. Alteret dateres til 1592. Prædikestolen fra 1618 har en dansk indskrift. Over prædikestolens dør ses Christian 4.s monogram. Under korbuen ses en indskrift over Kalmarkrigen (1611-13) med følgende tekst: "Anno 1612. Den 4. februar kom de svenske ind i Giønge herred der brende røffuede oc ødelagde ved fem- eller seksogtyve kirkesogne: den 8. februari brende Væ: den 11. dag blev de tappert igen besøgte af vor konges folk antastede på Visse sø både ihjelslagne og druknede nogle tyve hundrede mænd og mistede deres bytte: som de havde taget. C.M.V." Litteratur Hans Gregersen: "Skriften på væggen" (Skalk 1988 nr. 3; s. 16-17) Eksterne henvisninger
Regna kyrka

Regna kyrka ligger i Regna socken i Finspångs kommun och tillhör Finspångs församling, Linköpings stift. Kyrkobyggnaden Nuvarande kyrkobyggnad uppfördes 1785-1787 och ersatte en medeltida kyrka. 1913 utbröt en brand under pågående gudstjänst och många inventarier kunde då räddas. 1914 byggdes en ny kyrka upp på murarna av den gamla. En ny interiör byggdes i jugendstil och en lökkupol uppfördes på tornet. Arkitekt var Gustaf Linden. Kyrkan har en stomme av gråsten och består ett rektangulärt långhus med ett tresidigt avslutat kor i öster och torn i väster. Öster om koret finns en vidbyggd låg sakristia. Ytterväggarna är vitputsade och taken är täckta med skifferplattor. Kyrkorummet har ett slipat och oljat brädgolv, där korgolvet ligger tre steg högre än övriga kyrkorummet. Innertaket är ett gråmålat tredingstak med kassettindelning. Inventarier Predikstolen är samtida med nuvarande kyrka och byggd efter ritningar av kyrkans arkitekt Gustaf Linden. Predikstolen har en korg av furu som står på ett murat fundament. Ljudtak saknas. Dopfunten av trä med åttakantig form är tillverkad efter ritningar av Gustaf Linden. Funten har kolonner och är målad i en laserande marmorering med förgyllningar. Ett tillhörande dopfat är av koppar. Enda inventarium från medeltida kyrkan är ett rökelsekar som numera är deponerat på Historiska museet. Orgel 1824 byggs en orgel av Pehr Zacharias Strand, Stockholm med 11 stämmor. Orgeln är tillverkad 1919 eller 1915 av Setterquist & Son i Örebro. Tillhörande orgelfasad är ritad 1915 av Gustaf Linden. Orgeln är mekanisk med roosweltlådor och har ett tonomfång på 54/27. Externa länkar Regna kyrka, Östergötlands länsmuseum Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784
Regnellianum

Regnellianum är en byggnad i Uppsala uppförd 1891–1892 av arkitekt Carl Axel Ekholm och uppkallad efter donatorn Anders Fredrik Regnell. Regnellianum ligger i hörnet av Trädgårdsgatan och Slottsgränd, gränsande till Östgöta nation. Byggnaden uppfördes efter en donation av Anders Fredrik Regnell, vilket fasadinskriptionen DONAVIT REGNELL vittnar om. Regnell var läkare och blev även promoverad till doktor. Regnellianum användes av Uppsala universitet fram till 1968 som fysiologisk och patologisk institution. 1981-1982 gjordes en stor ombyggnad för att anpassa huset till Teologiska institutionens behov. Regnellianum blev ett statligt byggnadsminne 1993. Under 2007 utfördes en renovering av fastigheten varvid bland annat byggnadens ursprungliga målningsarbeten återskapades. Efter att hyrts ut som kontor efter att Teologiska institutionen flyttat från platsen anpassas lokalerna under hösten 2015 för att inhysa Dag Hammarskjöld och Juridiska biblioteket från och med 1 januari 2016. Källor Fastighetsverket Noter
Rekarnegymnasiet

Rekarnegymnasiet är en av de sju gymnasieskolorna i Eskilstuna. Rekarnegymnasiet är också den största gymnasieskolan i Eskilstuna med sina drygt 1 501 elever. Program på Rekarnegymnasiet: Byggprogrammet (BP) Elprogrammet (EC) Ekonomiprogrammet (EK) Fordonsprogrammet (FP) Handelsprogrammet (HP) Idrottsprogrammet (SMID) Individuella programmet (IV) IT-programmet (SMIT) Samhällsvetenskapsprogrammet (SP) Källor Externa länkar Rekarnegymnasiet, på Eskilstuna kommuns webbplats