NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Eriksbergs industriområde

Eriksbergs industriområde är ett industri- och storhandelsområde som ligger söder om Södertäljevägen (motorvägen E4/E20, trafikplats Hallunda) och väster om Hågelbyleden i norra delen av Botkyrka kommun, Stockholms län. I väster begränsas Eriksbergs industriområde av Botkyrkabacken. Historik I generalplanen 1967 för Norra Botkyrka reserverades mark för ett industri- och serviceområde kallat Eriksbergs industriområde. Området började bebyggas i början av 1970-talet. Till grund låg en skiss till områdesplan som hade upprättats i december 1970. Under 1970-talet utarbetade kommunen fem stadsplaner, men ingen av dem vann laga kraft. På 1980-talet undersöktes möjligheter till expansion av Eriksbergs industriområde huvudsakligen mot norr och syd. Mot väst finns ett känsligt kulturlandskap, varför ingen utökning i den riktningen önskades. År 1984 utarbetades en skiss till områdesplan som sedermera fastställdes i en detaljplan som skulle knuta samman industriområdet med bostadsbebyggelsen i Alby. I detta område etablerade sig flera stormarknader. Området idag Eriksbergs industriområde kan nås via två infarter från Hågelbyleden, en norra och en södra. Huvudgatan inom området heter Kumla gårdsväg som har sitt namn efter Kumla gård. Gården låg mellan nuvarande industriområdet och motorvägen E4/E20 och revs i slutet av 1960-talet. Kumla gårdsväg sträcker sig genom hela området och delar det i en norra och en södra del. I norra delen ligger flera stormarknader som Biltema, Bauhaus, Rusta och ICA Maxi. Här finns även en liten rest av Göta landsväg i form av en stenvalvsbro och i närheten påminner en minnesplats om Svartlösa tingsplats, som grundades i mitten av 1200-talet. Bilder, norra delen I södra delen finns ett stort antal företag i varierande branscher bland annat transportjänster, tvätteriverksamhet, metallindustri, elektronikindustri, byggverksamhet, motorfordon, partihandel och livsmedelshandel. I södra delen ligger även en av SL:s bussdepåer. Bilder, södra delen Utvidgning År 2005 antogs ett detaljplaneprogram för utvidgning av Eriksbergs industriområde mot öst med cirka 26 hektar. Området består idag av en skogsbacke som ligger mellan Hågelbyleden och den befintliga delen av industriområdet. I området finns även en fornlämning. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Eriksbergs industriområde.
Falken, Uppland

Falken är en sjö i Norrtälje kommun i Uppland och ingår i Broströmmens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0928 kvadratkilometer och ligger 17,5 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Broströmmen. Delavrinningsområde Falken ingår i det delavrinningsområde (663590-164879) som SMHI kallar för Ovan 663767-164850. Medelhöjden är 26 meter över havet och ytan är 15,16 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde Broströmmen mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (85 procent). Avrinningsområdet har 0,43 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,8 procent. Se även Lista över insjöar i Norrtälje kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Falken på VISS
Fide lövskog

Fide lövskog är ett naturreservat och Natura 2000 område i Fide socken på Gotland. Änget har sedan gammalt tillhört prästgården i Fide socken. Lövskogarna i väster ingick på 1700- och 1800-talet i änget, men har sedan fått växa igen. Numera hävdas endast den sydöstra delen. Träden i änget utgörs främst av björk, ek och ask; hasseln är den dominerande busken. Bland ängets blommor märks äkta höskallra, ängsvädd och svinrot, bland gräsen vårbrodd och darrgräs. Andra inslag är jungfru Marie nycklar, brudsporre, mandelblomma, rödklöver, blodnäva, vildlin, solvända, slåtterfibbla, johannesnycklar, nattviol, loppstarr, luddstarr, ormbär, Sankt Pers nycklar, vit skogslilja, skogsnycklar, tvåblad, liljekonvalj, sårläka, skogsknipprot, älggräs, strandmaskros, ängsstarr, skogskovall, skogsförgätmigej, nässelklocka, strävlosta, skugglosta, myskmadra, långsvingel, ormtunga, betesdaggkåpa, fyrkantig johannesört, ängsskallra, nysört, göknycklar, kärrknipprot och johannesnycklar. Den hotade svensk ögontröst har även inplanterats från Anga prästänge i ett försök att rädda den hotade arten. Bland svampar förekommer den sällsynta djävulssoppen, samt hasselriska, ringskinn och rodnande musseron, samt den mycket sällsynta och nyupptäckta Cortinarius suaveolens (sötdoftande spindling). Referenser Noter Källor Jörgen Pettersson & Gun Ingmansson. Gotlands Flora - en guide s. 68-69. Länsstyrelsen naturreservatet Fide lövskog Vidare läsning Ohlsson, Erik W (2006). Det gotländska änget. Visby: Ödin. Libris 10185658. ISBN 9185716979
Finnjällsen

Finnjällsen är en sjö i Vansbro kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,654 kvadratkilometer och ligger 346,1 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Liss-Jällån. Delavrinningsområde Finnjällsen ingår i det delavrinningsområde (669614-141122) som SMHI kallar för Namn saknas. Medelhöjden är 386 meter över havet och ytan är 10,74 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Liss-Jällån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 334 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (76 procent). Avrinningsområdet har 0,65 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 6,1 procent. Se även Lista över insjöar i Vansbro kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Finnjällsen på VISS
Finnstugorna

Finnstugorna är en grupp av byggnader i Hagaparken i Solna. De ligger i sydöstra delen av parken, inte långt från Turkiska kiosken. Stora Finnstugan är ett bostadshus av timmer. Det fanns redan på platsen, när Gustav III köpte Haga 1771; då kallades stället Finntorpet. Det sägs att Gustav III förlustade sig här som kronprins. Fasadens snickarglädje och verandorna tillkom under 1800-talet. Lilla Finnstugan var ursprungligen två enkla gårdsflyglar. Den västra är kvar, men byggdes om på 1810-talet, då den fick sitt nuvarande utseende. På 1920- och 1930-talen fanns här ett välbesökt kafé. Finnstugorna är ett statligt byggnadsminne. Externa länkar SFV Statens Fastighetsverk - Hagaparken
Fjälabosjön

Fjälabosjön är en sjö i Vindelns kommun i Västerbotten och ingår i Ume älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0289 kvadratkilometer och ligger 175,9 meter över havet. Delavrinningsområde Fjälabosjön ingår i det delavrinningsområde (710989-168802) som SMHI kallar för Ovan Kvarnbäcken. Medelhöjden är 176 meter över havet och ytan är 43,83 kvadratkilometer. Räknas de 4 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 95,25 kvadratkilometer. Tvärån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 55 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (72 procent). Avrinningsområdet har 0,13 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0,3 procent. Se även Lista över insjöar i Vindelns kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Fjälabosjön på VISS
Fjälkinge backe

Fjälkinge backe är ett naturreservat i Kristianstads kommun, som ligger i anslutning till Fjälkinge. Fjälkinge backe är en höjd av urberg som reser sig runt hundra meter över havsnivån. Fjälkinge backes berggrund består av gnejsgranit och berget går i dagen på flera ställen. Backen är avsatt som naturreservat. Den är belägen på den öppna slätten söder om Oppmannasjön. Backen är väl synlig i landskapet och från toppen har man också god utsikt. På sluttningarna finns torra och öppna betesmarker med en speciell flora, omfattande bland annat backsippa, och insektsfauna. Toppen är bevuxen med tallskog, medan omgivningarna även är bevuxna med bok, ek och björk. Backen är indelad i små odlingslotter av stengärdsgårdar. Geologiskt är backen blockrik, och här finns till exempel vittringsformer från krittiden, spår av läget för högsta kustlinjen och av vinderosion att studera. En bit öster om Fjälkinge backe ligger den mindre backen Lilles backe. Galleri Referenser
Fladen (Blidö socken, Uppland)

Fladen är en sjö i Norrtälje kommun i Uppland som ligger på en isolerad ö i havet (Blidö). Sjön har en area på 0,0596 kvadratkilometer och ligger 0[källa behövs] meter över havet. Delavrinningsområde Fladen ingår i det delavrinningsområde (661416-167550) som SMHI kallar för Rinner till Svartlögafjärden. Medelhöjden är 8 meter över havet och ytan är 14,21 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde mynnar i havet, utan att ha någon enskild mynningsplats. Se även Lista över insjöar i Norrtälje kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Fladen på VISS
Flenstorp

Flenstorp är ett naturreservat i Borås kommun i Västra Götalands län. Flenstorp är en av Sveriges finaste lavlokaler och den upptäcktes redan på 1930-talet av lavforskaren Gunnar Degelius. Området återupptäcktes på 1990-talet och avsattes som naturreservat 2001. Det är ett kommunalt reservat bildat av Borås stad och är 7 hektar stort. Flera av lavarna är oceaniska vilket betyder att de enbart förekommer i områden med hög och jämn luftfuktighet. Ett tiotal av lavarna som finns i Flenstorp är rödlistade. Inom detta reservats gränser förekommer många sällsynta oceaniska lavar som exempelvis västlig gytterlav och blylav. Andra lavar är grynlav, ädellav, pulverädellav och kvistskivlav. Där finns också lunglav och skrovellav. Reservatet ligger strax söder om Kinnarumma, 17 kilometer söder om Borås. Referenser Källor Flenstorp, Länsstyrelsen i Västra Götalands län Noter
Flinktorpet

Flinktorpet är ett naturreservat i Bjurholms kommun som huvudsakligen består av gammal granskog med en rik flora av hänglavar. I väster gränsar reservatet till Bäckmyran och Bäckslymyran. Flinktorpet ligger ungefär 15 kilometer söder om Bjurholm, på västra sidan om Öreälvsdalen. Lavar Här finns långskägglav i har en av sina få förekomster i Västerbottens län. Allmänt förekommande är violettgrå tagellav och lunglav. Referenser
Florktjärnen (Stensele socken, Lappland)

Florktjärnen är en sjö i Storumans kommun i Lappland och ingår i Ume älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,129 kvadratkilometer och ligger 425 meter över havet. Delavrinningsområde Florktjärnen ingår i det delavrinningsområde (720436-155955) som SMHI kallar för Ovan 720555-155898. Medelhöjden är 428 meter över havet och ytan är 4,45 kvadratkilometer. Räknas de 16 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 242,64 kvadratkilometer. Storbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 276 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (28 procent) och sankmarker (69 procent). Avrinningsområdet har 0,13 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,9 procent. Se även Lista över insjöar i Storumans kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Florktjärnen på VISS
Flotthöljan

Flotthöljan är ett naturreservat i Hudiksvalls kommun i Hälsingland. Reservatet är beläget 35 km nordväst om Friggesund och omfattar 108 hektar. Det är skyddat sedan 1997. Vid Flotthöljan delar sig Svåga älv i grunda forsar och långsmala öar. Omkring älven förekommer barrskogslavar och ringlaven. Den fuktiga miljön gynnar förekomsten av ringlav och mossor. Liten hornflikmossa (Lophozia ascendens), kurragömmamossa och alsidenmossa finns i naturreservatet. Bland svamparterna i området kan nämnas ullticka, rynkskinn, doftskinn och rosenticka. I älven och i Styggbäcken reproducerar flodpärlmusslan. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Flotthöljan
Flymossen

Flymossen är ett naturreservat i Ljungby kommun i Kronobergs län. Söder om Bolmån och dess utlopp i sjön Kösen ligger detta 823 hektar stora reservat. Flymossen är ett myrkomplex med fastmarksöar. Det finns mindre områden med asp, ädellövskog och myrtallskog. Myren har ett rikt fågelliv. Här kan man få se rödbena, trana, ljungpipare, tofsvipa, storspov, tjäder och orre. Området genomkorsas av väg 25 mellan Ljungby och Halmstad. Området kallas också Hästasjömyren och Kanarpsmyren. Området har varit skyddat sedan 2011. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Flymossen
Folkeberg

Folkeberg är ett naturreservat i Gullspångs kommun i Västergötland. Reservatet ligger norr om orten Hova. Det är skyddat sedan 2006 och omfattar 16 hektar. Området består av en gammal urskogsliknande barrblandskog. Även väldigt grova lågor och torrakor förekommer. Blandskogen är 170 år gammal men det finns inslag av än äldre träd. Inom reservatet finns flera fornlämningar som exempel två domarringar, ett röse och fossil åkermark. I den magra skogsmarken växer blåbär, harsyra och skogsstjärna. Området ingår i det europeiska nätverket för bevarande av biologisk mångfald, Natura 2000. Källor Länsstyrelsen, Folkebergs naturreservat
Folkungaskolan

Folkungaskolan är en kommunal skola i Linköping, grundad den 8 september 1914. Byggnaden ritades av arkitekten Axel Brunskog och färdigställdes 1914. Idag fungerar skolan som både mellanstadie- högstadie- och gymnasieskola. Historia När skolan invigdes kallades skolan då för Birger Jarlsskolan, tills några år senare, då skolan bytte namn till Folkungaskolan. Folkungaskolan var en kommunal grundskola fram tills 1992, då verksamheten lades ner tillfälligt. Lokalerna renoverades, samt en aula byggdes till på baksidan av huvudbyggnaden, varefter skolan öppnades igen hösten 1994 med dagens förhållanden. Närvarande vid skolans återinvigning 1994, var bland annat dåvarande skolministern Beatrice Ask. Gymnasieverksamheten flyttades från S:t Lars Skola vars lokaler delvis revs och delvis byggdes om till bostäder. Utöver huvudbyggnaden finns även en skolmatsal och diverse mindre byggnader, bland annat en envånings trähuslänga där lågstadieklassrum tidigare hystes. Inför höstterminen 2010 stod en idrottshall färdig som varit efterlängtad länge av både elever och lärare. Innan idrottshallen fanns här en grusplan och ett mindre grönområde. År 2017 gjorde man en ny utbyggnad med ett nytt hus på 3000 kvm fördelat på tre våningar. På våning 2 finns det en fem meter lång gångbro till huvudbyggnaden. I huset finns lektionssalar anpassade för musik samt hem- och konsumentkunskap. Musiksalarna är byggda för att ha så bra akustik som möjligt. Byggnaden invigdes hösten 2017. Utbyggnaden genomfördes bland annat för att kunna expandera antalet klasser och inriktningar, samt för att kunna få plats med de elever som placerades på skolan på grund av att Nya Rydsskolans högstadium lades ner 2016 och majoriteten av elever inte aktivt valde en annan skola. Folkungaskolan tilldelades år 1999 utmärkelsen Svensk Skola av kommunförbundet. Grundskola Folkungaskolans grundskola erbjuder följande inriktningar: Dans Musik Scienceprofil med fördjupning i matematik och hållbar utveckling Hem- och konsumentkunskap Konst och design Musikproduktion Gymnasieskola Folkungaskolan erbjuder följande gymnasieprogram: Samhällsvetenskapsprogrammet Samhällsvetenskapsprogrammet, med beteendevetenskaplig inriktning Samhällsvetenskapsprogrammet, med medieinriktning Samhällsvetenskapsprogrammet, med samhällsvetenskaplig inriktning Ekonomiprogrammet Ekonomiprogrammet, med juridisk inriktning Ekonomiprogrammet, med ekonomisk inriktning Estetiska programmet, med musikinrikning Estetiska programmet, med bild och konst inriktning Skolans motto Skolans motto 2 + 2 = 5 är ett arv från S:t Larsskolan och var från början ett klotter vid skolans entré. Ska tolkas som - tillsammans är vi mer än summan av delarna. Referenser Externa länkar Folkungaskolans webbplats
Furnäsudde domänreservat

Furnäsudde domänreservat är ett naturreservat i Mariestads kommun i Västergötland. Reservatet bildades 1966 och omfattar 3 hektar. Det är beläget öster om Torsö cirka 13 km nordost om Mariestad och utgör en del av Östersundets östra strand. Inom området växer mellan 200 och 250 år gamla tallar. Vegetationen inom tallskogen är artfattig. Där växer lingon, blåbär, kruståtel, ljung, ängskovall och olika smalbladiga gräsarter. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Furnäsudde domänreservat
Fyrtalet

Fyrtalet kallas ett studentbostadshus i kvarteret Rio vid Värtavägen 66 på Gärdet i Stockholm. Byggnaden uppfördes 1965–1966 efter ritningar av arkitekt Léonie Geisendorf. Namnet "Fyrtalet" härrör från den ursprungliga planeringen med fyra likadana hus, men endast ett kom att byggas. Bakgrund I början på 1960-talet förvärvade Stiftelsen Stockholms Studentbostäder tomten i kvarteret Rio med avsikt att där, i etapper, bygga 500 studentrum. Stadsplanen innebar att fyra lamellhus längs Sandhamnsgatan med parkering på marken mellan byggnaderna skulle uppföras. Arkitektuppdraget gick till Léonie Geisendorf, som just hade avslutat sina ritningsarbeten med S:t Görans gymnasium på Kungsholmen. Stadsplan och byggnad Geisendorf fann stadsplanen monoton och studerade olika alternativ, bland annat föreslog hon tre runda torn. Idén med torn övergavs dock så småningom och den gällande stadsplanen med fyra lamellhus följdes, men med en gemensam bottenvåning för alla fyra hus och parkering i suterrängplanet. Förslaget innehöll 480 studentrum. Det första huset uppfördes i hörnet Sandhamnsgatan / Värtavägen och stod färdig 1966. Huset har sju våningar som bärs upp av sju, något indragna pelarpar. Fritt mellan betongpelarna anordnades en tegelmurad entrébyggnad, som skulle innehålla gemensamma utrymmen och sammanbinda alla fyra husen vid full utbyggnad. I huset finns idag (2012) 117 studentrum i korridorer, tre lägenheter om 2 rum och kök och två lägenheter om 3 rum och kök. Huset är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär att det bedöms ha synnerligen högt kulturhistoriska värden. Ändrade planer På platsen för de tre övriga husen fanns vid denna tid fortfarande Operans och Dramatens kulissmagasin, det fördröjde fullbordandet av hela anläggningen. Till slut avstod Stiftelsen Stockholms Studentbostäder att fullfölja planen. 1979 fastställdes en ny stadsplan som angav bostadsanvändning för huvuddelen av kvarteret utmed Sandhamnsgatan samt byggnader för Gärdets sjukhem mot Värtavägen. Sjukhemmet (senare kallat Rio 11) överläts år 2005 till Svenska Bostäder för ombyggnad till 147 studentlägenheter. Referenser Noter Tryckta källor Geisendorf, Léonie; Gullström Charlie (1990). Arkitektur. Stockholm: Byggförlaget. sid. 20-21. Libris 7678723. ISBN 91-7988-019-3 Externa länkar SSSB: Fyrtalet Wikimedia Commons har media som rör Fyrtalet.
Fågelsångsdalens naturreservat

Fågelsångsdalen är ett naturreservat tillika ett Natura 2000-område i Södra Sandby och Hardeberga socknar i Lunds kommun i Skåne. Det är beläget väster om Södra Sandby. Det inrättades 1963 och förvaltas av Lunds kommun. Det kan nås via Hardebergaspåret och är tack vare sitt tätortsnära läge ett viktigt friluftsområde. Beskrivning Reservatet täcker en yta på 13 ha, varav ca 6,9 ha utgörs av betesmark och 5,5 av lövskog som domineras av ädellövträd som alm, lind och lönn. I floran märks även klibbal som växer utmed bäckarna och ett flertal buskarter som skogstry, hassel och benved. Sularpsbäcken, som rinner genom reservatet, är den enda platsen i Sverige med förekomst av bäckfräne. Fågelsångsdalen är känd som en värdefull fågelmiljö och häckfågelinventeringar har genomförts i området sedan 1952. Här häckar bland annat lövsångare, näktergal, svarthätta och kärrsångare. Inom reservatets område ligger en av Sveriges två GSSP-punkter, som markerar gränsen mellan mellersta och yngre ordovicium, samt starten för tidsåldern sandby, som fått sitt namn efter Södra Sandby. Fågelsångsdalen beskrivs som en smal ravindal. Cyklister och fotgängare kan ta sig till den genom att följa Hardebergaspåret i närheten av Södra Sandby. Hardebergaspåret är en cykelväg mellan Lund och Södra Sandby. Bilister kan ta sig dit via infarten från Möllevägen. Det finns även bussförbindelser via den lokala kollektivtrafiken (Skånetrafiken). Området består av en vattenfylld, ravinartad dalgång med betesmark, och i synnerhet menas här den betesmark som finns i den sydvästra delen av reservatet. Reservatet kan vara geggigt att gå i, så det är bra att ha rätt skor och kläder vid en exkursion. Reservatet är ett populärt resemål för förskoleklasser och inte bara för geologer. Historia Bäckarna i Fågelsångsdalen, däribland Sularpsbäcken, skär genom skifferlager som bildades under ordovicium för ungefär 450 miljoner år sedan. Fossil har hittats från bland annat trilobiter i kalkstenen. Tegelstensbränning har förekommit nära kalkutbrytningen under 1400- och 1500-talet. I skifteshandlingar från runt år 1800 kan det läsas att större delen av dalgången var ängsmark, förutom några mindre åkertegar. En teg är markområdet mellan två slutfåror som uppstår i samband med tegplöjning. Under 1900-talet har marken delats upp i betesmark och igenväxande ädellövskog. Mer om områdets geologi kan studeras i skriften "Geologiska sevärdheter i Skåne II" av Leif Carserud. Fauna Vanlig groda leker i Fågelsångsdalen. Både öring och elritsa lever i Fågelsångsbäcken, som dessutom är intressant från ett geologiskt perspektiv. Källor Nationalencyklopedin, hämtad 2014-10-11. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Fågelsångsdalen.﻿
Fårdala

Fårdala este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI) din Suedia întinsă pe o suprafață de 43,5 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Fårdala este situat la coordonatele 58.1837°N 13.7319°E﻿ ()58.1837; 13.7319. Înființare Situl Fårdala a fost declarat sit de importanță comunitară în ianuarie 1998 pentru a proteja . Situl a fost protejat și ca arie specială de conservare în martie 2011. Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 6 habitate naturale: Păduri pe pante, grohotișuri și ravene de Tilio-Acerion, Păduri caducifoliate de mlaștină fino-scandinave, Pajiști fino-scandinave uscate până la mezice, bogate în specii de altitudine mică, Pășuni din zone de pădure fino-scandinave, Mlaștini alcaline, Formațiuni ierboase bogate în specii de Nardus, dezvoltate pe substraturi silicioase în zone montane (și în zone submontane, în Europa continentală). La baza desemnării sitului se află un număr nedeclarat de specii protejate: Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Suedia
Fårdala naturreservat

Fårdala är ett naturreservat i Falköpings kommun i Västergötland. Reservatet ligger 7 km öster om Falköping. Det avsattes som naturreservat 2001 och omfattar 44 hektar. Det omfattar sluttningsområdet på den nordvästra delen av platåberget Gerumsberget. På toppen skyddar diabasen den underliggande lerskiffern och kalkstenen. Detta är typiskt för de västgötska platåbergen. Jordmånen på platån är mager medan den är mer rik i sluttningarna. Där finns örtrika skogar, rik mossflora vid bäckar och ett mindre rikkärr. I det senare växer sällsynta arter som axhag, flugblomster, kärrknipprot och slåtterblomma. Lövskogarna i reservatet består av många äldre ädellövträd. Där finns alm, ask, ek, hassel, lönn, asp, fågelbär, oxel och sälg. Det finns gott om död ved vilket är betydelsefullt för insekter och vedsvampar. Områdets flora innehåller arter som blåsippa, skogsbingel, svart trolldruva, kransrams och vårärt. Där växer även värdefulla lavar och mossor. I sluttningens nedre delar finns sumpskogar där det växer dvärghäxört, springkorn, gullpudra och kåltisteln. Området ingår i EU:s ekologiska nätverk av skyddade områden, Natura 2000. Galleri Referenser Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Fårdala naturreservat.