NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Brunflo kyrka

Brunflo kyrka är en kyrkobyggnad i Brunflo. Den är församlingskyrka för Brunflo församling i Härnösands stift. Vid kyrkan ligger en kastal från senare delen av 1100-talet. Kyrkobyggnaden Den nuvarande kyrkan byggdes åren 1770 - 1775 av stiftsbyggmästaren Daniel Hagman och Per Hagmansson från Sundsvall på samma plats där det redan på 1100-talet fanns en korskyrka tillägnad Sankt Olof. Tillbyggnad av sakristian 1792 under ledning av stiftets överbyggmästare Simon Geting. Inventarier Kyrkan har en altaruppsats och en predikstol i gustaviansk stil, uppförda av Johan Edler d.ä. åren efter kyrkans invigning 1778 - 1786. Bakom altaruppsatsen finns en effektfull skenperspektivmålning med förgyllning av Jonas Wagenius 1790 - 92. Dopfunten av sandsten är utförd av den gotländske mästaren Sighraf, verksam 1170-1215. Den tillhör de inventarier som överfördes från den gamla kyrkan. Orgeln byggdes av Johannes Menzel Orgelbyggeri 1986 och har följande disposition: På Brunflo kyrkogård finns en gravsten från 1704, rest över lantmätaren Oluf Tresk, som avled hastigt i Brunflo år 1645. Sankt Olofs korskyrka Abraham Hülphers beskrev den gamla korskyrkan strax innan den revs ned år 1775. Han skrev då att kyrkan av sten var den enda korsbyggnaden i landet, att den var mycket gammal och murad av slät kalksten. Att Brunflo kyrka då var Jämtlands enda romanska korskyrka antyder att den haft en särskild ställning inom dåvarande Uppsala stift, som hela Norrland tillhörde på medeltiden. Det finns teorier om att ärkebiskopen var byggherre. Pilgrimsleden från Selånger till Nidaros gick via Brunflo och kyrkan var helgad åt Sankt Olof. Kastalen Kastalen från 1100-talet fungerade som magasin för förvaring av insamlade naturalier samt skattepersedlar, vilka tillhörde ärkebiskopen. Den har även haft försvarsfunktion i orostider. I dag fungerar den som klocktorn. Kastalens bas är 9 x 9 meter och murarna är 16,5 meter höga. Tornhuven av trä är byggd senare och är 11 meter hög. I öster finns på bottenvåningen en gammal fönsteröppning och i ett av hörnen finns en trång medeltida trappa. Vid Sunne kyrka finns rester av en likadan kastal, men den är delvis raserad. Kastaler är mycket ovanliga i norra Sverige, och de två som finns i Jämtland tyder på att området hade en stor betydelse under medeltiden. Bildgalleri Se även Brunflo församling Källor Cedenhag, Birgitta; "Våra kyrkor", Jämtlands läns museum 1998, ISBN 91-7948-134-5 Brunflo församling informerar om kyrkan Riksantikvarieämbetets Bebyggelseregister Vidare läsning Bonnier, Ann Catherine; Sjöström, Ingrid (2013). ”En norrländsk specialitet : korväggen i Brunflo kyrka”. Kyrkornas hemligheter. Stockholm: Medström. sid. 192-193. Libris 13475437. ISBN 978-91-7329-111-8 Bonnier, Ann Catherine; Hägg, Göran; Sjöström, Ingrid (2008). Svenska kyrkor : en historisk reseguide. Stockholm: Medström. sid. 416-417. Libris 10867351. ISBN 978-91-7329-015-9 Externa länkar Brunflo pastorat Brunflo hembygdsförening Östersunds kommun Härnösands Stift
Gahns hus

Gahns hus är en fastighet med butiks- och kontorslokaler i kvarteret Brunkhuvudet vid Drottninggatan 14 / Karduansmakargatan 3 på Norrmalm i Stockholm. Byggnaden är sedan 1993 ett lagskyddat byggnadsminne och blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm, vilket är det starkaste skyddet och innebär "att bebyggelsen bedöms ha synnerligen höga kulturhistoriska värden". Byggnaden ägs och förvaltas av Statens Fastighetsverk. Historik Fagerbergska huset Vid 1600-talets mitt ägdes tomten av riddarhussekreteraren Samuel Kempensköld och ett stenhus uppfördes på den då nybildade tomten. Under 1800-talet fanns stadens mest ansedda sadelmakarverkstad här som drevs av Jacob Fagerberg (1769–1830). Efter honom kallades byggnaden för Fagerbergska huset, som han förvärvat 1808. Fagerberg kom från fattiga förhållanden och samtiden undrade hur han hade råd att köpa en fastighet på Drottninggatan. Enligt en tradition skulle Fagerberg ha köpt ett äldre hus med koppartak och sedan med vinst sålt kopparn till utlandet. Framför allt hade han en framstående arbetsförmåga och duglighet, vilket gjorde att han alltmer ökade sina tillgångar. Han blev en förmögen man och förvärvade sedermera flera hus i Stockholm. Hans sadelmakarverkstad i kvarteret Brunkhuvudet blev huvudstadens främsta. Gårdens kullerstensbeläggning är flyttad till Skånegården på Skansen. Gahns hus Nuvarande byggnad uppfördes åren 1928–1929 efter ritningar av arkitekt Wolter Gahn och representerar en saklig arkitektur, förekommande i Weimarrepublikens Tyskland. Huset anses som ett av de tidigaste exemplen på konsekvent genomförda funktionalistiska idéer. Fasaderna präglas av de horisontella fönsterbanden med framträdande inramningar av kopparplåt och saknar för övrigt dekorativa element. De bärande betongpelarna drogs in 1,5 meter från fasadlivet som möjliggör en obruten skyltfönsterrad. Konsumbutiken som fanns i huset var under en tid Stockholms största snabbköp. Byggnaden förvärvades av staten 1979 och byggdes om för i första hand Regeringskansliet. Noter Källor Bebyggelseregistrets anläggningspresentation Bedoire, Fredric (2012) [1973]. Stockholms byggnader: arkitektur och stadsbild (5). Stockholm: Norstedt. sid. 103. Libris 12348272. ISBN 978-91-1-303652-6 Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Gahns hus.
Brunnby Church

Brunnby Church (Swedish: Brunnby kyrka) is a medieval Lutheran church about 9 km (5.6 mi) north of Höganäs in southern Sweden. It belongs to the Diocese of Lund. The church is noted for its many 15th-century murals, attributed to the Helsingborg Workshop. History and architecture Brunnby takes its name from the spring about 200 m (660 ft) south of the church. Built in the Romanesque style in the mid-12th century, the church initially consisted of a chancel and nave. Two small windows survive from this period. In the 15th century, the church was extended towards the west in the Gothic style, the tower was added and the ceilings were vaulted. The north arm of the transept known as Arild's Chapel was probably added at the beginning of the 16th century, while the south arm or Mölle Chapel was completed in 1752. In 1752, the porch was replaced by the other arm of the transept. In 1912, Theodor Wåhlin redesigned the transept. A new chancel was added, and the old chancel was converted into a sacristy. Interior The Renaissance pulpit bears Christian IV's monogram and the date of 1623. The altarpiece from 1873 presents a copy by Nils Månsson Madelgren of an Emmaus painting by the Danish artist Adam August Müller. In the south transept, there are epitaphs to Erik Sinius (died 1743) and his family as well as an earlier altarpiece from 1732. The carved baptismal font is from 1895. The Madonna in the chancel is probably North-German from the mid-15th century which previously stood in the 13th-century chapel in Arild. The 14th-century crucifix which used to hang on the chancel arch is now in the Lund Museum. Murals The church is noted for its medieval murals from the second half of the 15th century. Some fragments of those added around 1450 can be seen on the walls of the nave, but in 1480, Barbara Brahe had vaults constructed and decorated with murals. It is thought these rich decorations might have been painted by artists from the Helsingborg Workshop, who also painted the murals in St Mary's Church (Sankta Maria kyrka)in Helsingborg. As the church was consecrated to Saint Andrew, his image appears in a number of the paintings. See also List of church murals in Sweden References External links Media related to Brunnby kyrka at Wikimedia Commons
Brunnby kyrka

Brunnby kyrka är en kyrkobyggnad i Brunnby kyrkby på Kullaberg. Den är församlingskyrka i Brunnby församling av Lunds stift. Kyrkogården är central i Anders Österlings dikt "Den blå hortensian". Kyrkobyggnaden Kyrkan byggdes på 1100-talet i romansk stil med långhus och kor. Brunnby har fått sitt namn från den källa som ligger cirka 200 meter söder om kyrkan och som under medeltiden sprang fram och bildade en bred bäck med rinnande vatten året om. På 1400-talet byggdes tornet, det södra vapenhuset och den norra korsarmen i gotisk stil. Valv slogs och i dessa gjordes kalkmålningar, flera av dessa har bevarats väl till våra dagar. Kyrkomålningarna tillskrivs Helsingborgsmästaren. Vapenhuset revs 1752, och en korsarm byggdes istället. 1911–1912 byggde Theodor Wåhlin om kyrkan. Denna innebar att korsarmarna gjordes bredare i öster samt att kalkmålningarna åter såg dagens ljus. Ett nytt kor tillkom och gamla koret gjordes om till sakristia. Kyrkan spelar en central roll i den klassiska ungdoms-tv-serien Kullamannen från 1967. 1994–1995 gjordes en restaurering av kyrkan då man bland annat rengjorde målningarna. Inventarier Predikstolen tillkom 1623 och bär Kristian IV:s namnchiffer. Altaruppsatsen är i barockstil. Flera votivskepp hänger i valven, ett tecken på församlingens koppling till sjöfarten. En Mariabild kommer ursprungligen från Arilds kapell, som är ett annex till Brunnby församling. En dopfunt, av skulpterad ek, skänktes till kyrkan 1895 av Friherre Nils Gyllenstierna på Krapperup. Tillhörande dopfat är från 1600-talet. Ett stympat krucifix från 1300-talet finns numera på Lunds universitets historiska museum. Nuvarande altartavla är målad 1873 av Nils Månsson Mandelgren från Väsby. Motivet är Jesus och de båda lärjungarna i Emmaus (Lukas 24:13-35). Tavlan är en kopia av ett verk utfört av den danske målaren Adam August Müller. Orgel 1842 byggde Pehr Lund, Lund en orgel med 12 stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1912 av E. A. Setterquist & Son, Örebro och är en pneumatisk orgel. Orgeln har fria kombinationer, fasta kombinationer och registersvällare. Bildgalleri Källor Tore Johansson, red (1988). Inventarium över svenska orglar: 1988:I, Lunds stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Information från församlingen Medeltidens bildvärld med ett flertal bilder av kalkmålningarna Åsbo Släkt- och Folklivsforskare Wikimedia Commons har media som rör Brunnby kyrka.
Brunneby kyrka

Brunneby kyrka är en kyrkobyggnad vid Brunneby herrgård nära Borensberg i Linköpings stift. Kyrkan ägs av svenska staten och förvaltas av Statens fastighetsverk, medan Stiftelsen Brunneby kyrka har ansvar för verksamheten. Kyrkobyggnaden År 1269 uppförde lagmannen Bengt Magnusson, morfar till den heliga Birgitta, kyrkan för eget bruk. När han avled år 1294 blev kyrkan församlingskyrka i Brunneby socken. År 1450 skedde en omfattande ombyggnation; tre valv tillkom och kyrkans tak och väggar fick målningar. År 1687 försågs kyrkan med bänkar och en stor altaruppsats genom donationer. År 1747 uppfördes kyrkans spira av Gabriel Bragner, som inte tog något betalt för arbetet. År 1828 hade församlingens folkmängd blivit så stor att man fick uppföra en ny kyrka. Den nya byggnaden, Klockrike kyrka, blev gemensam för Brunneby och Klockrike socknar. Den gamla kyrkan köptes av ägaren till Brunneby herrgård som rev valven och byggde om den till brännvinsdestilleri. Produkterna fick god avsättning, bland annat bland arbetarna som byggde Göta kanal. Därefter blev byggnaden spannmålsmagasin. År 1964 återställdes kyrkan genom gåvor och donationer med kung Gustaf VI Adolf som pådrivande. År 1977 återinvigdes kyrkan. Inventarier Ett piano Bildgalleri Referenser Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson, red (1990). Inventarium över svenska orglar: 1989:II, Linköpings stift, Visby stift. Tostared: Förlag Svenska orglar. Libris 4108784 Externa länkar Östergötlands länsmuseum: Brunneby kyrka Läst 2016-11-25. Wikimedia Commons har media som rör Brunneby kyrka.
Brunneby herrgård

Brunneby herrgård är en herrgård vid Göta kanal nära Borensberg i Motala kommun. Historia Namnet Brunneby är känt sedan 1269 då lagman Bengt Magnusson ägde gården, den har senare tillhört bland annat ätterna Vasa och Leijonhufvud. 1637 donerades den till fältmarskalken Johan Banér. Egendomen drogs in genom reduktionen men försåldes åter 1723 varpå den senare tillhört släkterna Macklier, von Siegroth och Tigerklou. Den nuvarande mangårdsbyggnaden med flyglar uppfördes 1735 av Gustav Adolf Makaléer i reveterat timmer med mansardtak och genomgick ombyggnader på 1850-talet och 1911. Brunneby gård ägs sedan 1911 av familjen Kjellin. Brunneby kyrka och Brunneby musteri utgör delar av herrgården. Källor Externa länkar Brunneby herrgård
Brunnsbokyrkan

Brunnsbokyrkan är en kyrkobyggnad som tillhör Backa församling i Göteborgs stift. Den ligger i Brunnsbo i stadsdelen Backa i Göteborgs kommun. Byggnaden Brunnsbokyrkan stod färdig 1972 och ritades av arkitekten Rolf Bergh. Kyrkans utformning ska påminna om ett tält och kopplingen är till tabernaklet som Israels folk använde under ökenvandringen. Innan Brunnsbokyrkan byggdes användes en provisorisk kyrka från 1965, landets första så kallade vandringskyrka, som 1972 flyttades och upprestes som Furåsens kyrka. Ovanifrån ser Brunnsbokyrkan ut som en åttakantig stjärna. Konstruktionen består av två korslagda limträbalkar. Utsidan är klädd med fasadelement av betong med frilagd ljus ballast och synliga fogar. Byggdetaljerna är exponerade och kyrkan är kulturmärkt som ett exempel på 70-talsarkitektur. Interiören har väggar av vitlaserad plywood samt ett band av fönster som följer takfoten. Under 1980-talet byggdes församlingslokaler, som är sammanbundna med kyrkorummet. Interiör Fönstren är utförda av glaskonstnären Ralph Bergholtz och visar olika bibelberättelser. Altraret med krucifix har skapats av Marianne Nordström. Centralt placerad i det runda kyrkorummet står dopfunten som en symbol för dopets centrala roll i ett kristet liv. Över dopfunten hänger en symbolisk duva. Referenser Julboken till församlingarna i Göteborgs Stift 1970, Göteborg: Göteborgs Stiftsråd, 1970, sid. 174 Zelm van Eldik, Jop van (2016). Andliga rum : religiösa byggnader i Göteborg. Karlstad: Votum. sid. 70-71. Libris 19131152. ISBN 9789187283871 Externa länkar Officiell webbplats Wikimedia Commons har media som rör Brunnsbokyrkan.
Brunnsbotorget

Brunnsbotorget är ett torg i kvarteret 1:3 Almön i stadsdelen Backa på Hisingen i Göteborg. Torget fick sitt namn 1963 efter Villa Brunsbo vid den närbelägna järnvägsövergången, ägd av familjen Brundin. Familjen hävdar därför att stavningen med två n i Brunnsbo är felaktig. Det är en knutpunkt för kollektivtrafikens bussar med hållplatsnamnet Brunnsbo. Hösten 2005 gjordes en ombyggnation av infarten till torget samt av torgytan, bänkar och p-platser för att uppnå en bättre tillgänglighet för boende, handlare och besökare. Brunnsbotorget byggdes under 1960-talet, och 1964 stod centrumhuset klart, ritat av Sven Brolid Arkitektkontor AB. Brunnsbotorget förvaltas av Göteborgslokaler. På torget ligger Brunnsbokyrkan sedan 1972. Här finns också den ursprungliga Brunnsbohallen, "en utbredd tegelbyggnad med välgjorda detaljer som murade luftintag för ventilationen kröns med ett brant sadeltak som ett stort prisma en bit indraget från fasaden. Taket ger vackert överljus till en inre hall som idag till stor del upptas av en konditoriservering. Från den centrala hallen når man sedan en större livsmedelsbutik och några mindre affärer. Rummet har en nästan sakral karaktär och konkurrerar därmed på ett märkligt sätt med den betydligt mindre elementbyggda småkyrkan som också ligger vid torget." (2001) Fakta om Brunnsbotorget Byggt: 1970 Arkitekt: Sven Brolid SAR, Stig Hanson SAR, Walter Kiessling SAR. Sven Brolid Arkitektkontor AB Ombyggt: 2004-05 Arkitekt: Losman Nädele Arkitekter Se även Brunnsbo Brunnsbo musikklasser Källor Göteborgs gatunamn, Carl Sigfrid Lindstam, Göteborgs Kommuns Namnberedning, Göteborg 1986 ISBN 91-7810-577-3, s. 102 Natur och folk i Backa på Hisingen, red. Kaj Lindblad, Gunnel Hillefors, Åke Hillefors, Backa Hembygdsförening 1998 ISBN 91-630-7602-0, s. 288 Backa socken : återblickar, Kerstin Lychou, Tre böcker förlag, Göteborg 1998 ISBN 91-7029-368-6, s. 117 Externa länkar Officiell webbplats
Brunnsparken

A Brunnsparken (LITERALMENTE Parque do Fontanário) é uma praça do centro histórico da cidade de Gotemburgo, na Suécia. Tem cerca de 945 m², e está situada junto ao Grande Canal de Gotemburgo, entre o centro comercial Nordstan e a galeria comercial Arkaden, assim como entre as ruas Norra Hamngatan e Södra Hamngatan. No lado oeste, está localizado um fontanário com a estátua de Johanna. É um importante ponto central da rede de transportes da cidade, e de intensa atividade comercial. Locais importantes na Praça de Brunnsparken Restaurantes: Palace Centros comerciais: Nordstan, Arkaden Referências Fontes «Brunnsparken» (em sueco). Vårt Göteborg. Consultado em 14 de abril de 2013
Brunnsängs kyrka

Brunnsängs kyrka är en kyrkobyggnad i Södertälje kommun. Den är församlingskyrka i Östertälje församling, Strängnäs stift. Bakgrund Kyrkan är belägen i stadsdelens centrala delar, i anslutning till stadsdelscentrumet. Intill kyrkobyggnaden finns en park, och ett vidsträckt öppet grönområde där man ibland anordnar aktiviteter i anslutning till församlingen. På senare år har det blivit alltmer populärt att konfirmera sig i Brunnsängs kyrka. Brunnsängs kyrka invigdes 22 augusti 1982, vilket gör den till stadens nyaste kyrka. Invändigt pryds kyrkan av en tredelad altartavla med 15 akvareller målade av Sven H Johansson. I byggnaden finns det även ett församlingshem. Referenser Tryckta källor Våra kyrkor. Västervik: Klarkullen. 1990. sid. 239. Libris 7794694. ISBN 91-971561-0-8 Nilsson, Tomas (1999). Solsidan. Utflykter i tid och rum i Grusåsen, Brunnsäng, Viksberg och Högantorp. Södertälje: Minå AB. ISBN 91-630-8658-1 Webbkällor Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Östertälje församling
Bräcke mölla

Bräcke mölla är en väderkvarn belägen nära Lerhamn och Krapperups borg i Höganäs kommun i nordvästra Skåne. Möllan är en så kallad Holländare. På en sådan mölla kan toppkupolen vridas för att vingarna ska stå rakt mot vinden. Möllan är belägen på Bräcke backe, 40 meter över havet. Idealvinden är omkring 10 meter i sekunden. Möllans totalhöjd är 18 meter, och även vingspannet är 18 meter. Axeln är av järn, 7,1 meter lång, och främre delen lagrad med rullager. I möllan finns två kvarnar, samt en under restaurering. Varje kvarn består av två kvarnstenar, var och en väger 1,0 - 1,5 ton. Det finns dessutom en havrekross och en sikt. Bräcke mölla är i mycket gott skick och mal mjöl mellan 7 och 10 gånger per år, varav 4 till 5 är öppna för besökare på söndagar. Möllan är en av få kvarnar som är i skick för malning. Historik På den plats där Bräcke mölla ligger har det förmodligen på stenåldern varit offerplats. En mölla är känd på denna plats sedan 1656. Det var då en stubbamölla det var fråga om. Stubbamöllan byggdes om flera gånger, och en helt ny stubbamölla byggdes 1801. Denna ersattes av en holländare år 1851. Denna väderkvarn brann upp år 1946. Den nuvarande möllan uppfördes 1858-1859 på Stattena i Helsingborg, där den var i bruk fram till 1940-talet. Därefter fick den förfalla, och en rivning var nära i slutet av 1970-talet. Den övertogs då av Kullens hembygdsförening som organiserade flytten till nuvarande plats och som också ställt möllan i användbart skick. Möllan flyttades med en pråm från Helsingborg till Höganäs under november 1979. Under februari 1980, när marken var frusen och därför tillät transporter, flyttades den till Bräcke backe, för att där ställas upp på en nyuppförd grund sommaren 1980. För att kunna mala måste möllan kontinuerligt underhållas. År 2007 fick den nya vingar, 2013 nya spån på hättan, 2016 nytt magasin intill möllan i 1920-talsstil, 2018 renoverades bölet (kroppen). Kontinuerligt behöver det bytas kuggar. Därtill kommer vanligt årligt underhåll. Källor Nils Gerward: Nya Bräcke Mölla. I: Kullabygd. Kullens Hembygdsförenings årsskrift 1980. (Red. Åke Ingelsberg) Caroline Ranby: Bräcke mölla fick ny hätta. I: Kullabygd. Kullens Hembygdsförenings årsskrift 2014. Informationsanslag vid Bräcke mölla Bräcke Möllas webbplats Noter
Bräcke kyrka

Bräcke kyrka är en kyrkobyggnad belägen på en höjd strax sydöst om Bräcke i Jämtland. Den är församlingskyrka i Bräcke-Nyhems församling i Härnösands stift. Kyrkobyggnaden Nuvarande kyrka av trä ersatte 1859 en mindre träkyrka från 1580-talet. Denna kyrka revs sedan 1861. Kyrkan byggdes av församlingsborna själva sommaren 1859 under byggmästare Johan Nordells ledning efter en ritning av Abraham Rafael Ulric Pettersson (1824-1866). Arbetet avstannade under vintern men i juni 1860 var arbetet slutfört. Kyrkan är utvändigt klädd med liggande vitmålad träpanel. Kyrkorummets tak har ett tunnvalv av trä. Inventarier Predikstolen är från 1859. Altartavlan är målad 1926 av Karl Tirén. Dess motiv är "Jesus vid Sykars brunn". På altaret står ett krucifix som skänktes till församlingen 1944. I kyrktornet hänger två klockor. Lillklockan göts 1778 och storklockan 1859. Orgel 1926 byggde E. A. Setterquist & Son, Örebro, en orgel med 16 stämmor fördelade på två manualer. 1952 ombyggde E. A. Setterquist & Son Eftr., Örebro, orgeln med tillbyggnad att ha 27 stämmor fördelade på två manualer och särskild pedal. Referenser Tryckta källor Bräcke kyrka ur serien Jämtlands kyrkor 43 av Bengt Michael Eriksson, ISBN 91-7948-150-7 Webbkällor Bräcke turistbyrå Bräcke-Nyhems församling
Bräkentorp

Bräkentorp är ett naturreservat i Ljungby kommun i Kronobergs län. Reservatet är skyddat sedan 1969 och omfattar 11 hektar. Området ingår i ett åssystem, som följer Prästebodaåns dalgång norrut. Det utgår från Bräkentorpasjön i söder och består av tre delar. De två södra bildar Vekaudden ut i Bräkentorpasjön. Den norra delen av reservatet omfattar endast åsryggen. Källor Länsstyrelsen, naturreservat Bräkentorpsåsen
Brämaregårdens kyrka

Brämaregårdens kyrka, tidigare Brämaregårdens kapell, är en kyrkobyggnad som sedan 2010 tillhör Lundby församling (1961-2010 Brämaregårdens församling) i Göteborgs stift. Den ligger i stadsdelen Brämaregården i Göteborgs kommun. Kyrkobyggnaden Kyrkobyggnaden invigdes 1925 efter ritningar av arkitekt Sigfrid Ericson. Förutom kyrkan finns en före detta prästgård och ett församlingshem, som är sammanbyggt med kyrkan. Byggnaden är i nyklassicistisk stil och har en stomme av trä och fasader klädda med locklistpanel. Den vilar på en ganska hög sockel som är spritputsad och gråfärgad. Kyrksalen har sitt kor i väster och ett lågt torn i öster, med två klockor. Interiören är välbevarad sedan byggnadstiden, trots en ombyggnad som skedde 1965-1966. Då installerades en ny orgel och vapenhuset omdisponerades. En ytterligare restaurering och ombyggnad genomfördes 1999-2000. Inventarier Utsmyckningen är utformad av bildhuggaren Johan Björck och konstnärerna Fritiof Svensson och Joël Mila. Dopfunten är snidad i trä av Johan Björck efter ritningar av Sigfrid Ericson. Funten är målad av Joel Mattson och är marmorerad i rosa, svart och grönt med detaljer i förgyllning, rött och vitt. Cuppan är åttasidig och vilar på en fyrsidig fot. Den täcks av ett åttasidigt välvt lock med en skulpterad knopp. Tillhörande dopskål i silver är tillverkad 1931. Predikstolen är byggd av snickarmästare Harald Pettersson efter ritningar av Sigfrid Ericson. Dekorationer är snidade av Johan Björck och måleriet är utfört av Joël Mila. Predikstolen är åttakantig och består av korg och ljudtak och är marmorerad i olika nyanser, främst rosa, svart och vitt med detaljer i förgyllning, rött och grönt. Orgel Orgeln är mekanisk och tillverkad 1966 av Lindegren Orgelbyggeri AB. Den har 24 stämmor fördelade på två manualer och pedal. Föregående orgel var byggd 1927 av samma firma. Bildgalleri Referenser Kronologiska anteckningar om viktigare händelser i Göteborg : 1619-1982. Göteborg förr och nu, 0348-2189 ; 17. Göteborg: Göteborgs hembygdsförb. 1982. sid. 95. Libris 504662 Zelm van Eldik, Jop van (2016). Andliga rum : religiösa byggnader i Göteborg. Karlstad: Votum. sid. 72-73. Libris 19131152. ISBN 9789187283871 Bebyggelseregistrets byggnadspresentation Externa länkar Lundby församling Wikimedia Commons har media som rör Brämaregårdens kyrka.