NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Klasztor Kostanjevica

Klasztor Kostanjevica, słoweński Samostan Kostanjevica, włoski Castagnevizza – franciszkański klasztor w Novej Goricy w Słowenii. Wraz z kościołem Zwiastowania położony jest na wzgórzu nad przedmieściem Pristava, blisko granicy włoskiej. Historia Początki klasztoru sięgają 1623, kiedy to karmelici rozpoczęli jego budowę tuż za granicą ówczesnego miasta Gorycja - aktualnie Nova Gorica. Przez następne sto lat trwała budowa kościoła, a w tym czasie klasztorna kaplica stała się celem pielgrzymek z regionów Friuli i Goriška. Od początku swojego istnienia klasztor przechodził wielokrotnie pod inne panowanie. Pod panowaniem austriackim w 1781 klasztor został zlikwidowany przez cesarza Józefa II. Mnisi odzyskali opuszczony kompleks w 1811 i klasztor powrócił do życia. Z pobliskiego klasztoru Sveta Gora przeniesiono do Kostanjevicy prawie 10 000 książek. Dzisiaj klasztorna biblioteka nosi imię ojca Stanislava Škrabeca, znanego słoweńskiego lingwisty z XIX wieku, który mieszkał i pracował w klasztorze przez ponad 40 lat. Podczas I wojny światowej został poważnie uszkodzony podczas walk nad Isonzo. Odbudowano go w latach 1922–1924. W 1918 rozpadły się Austro-Węgry i Gorycja trafiła w granice Włoch. Do II wojny światowej historia klasztoru związana była z miastem Gorycja, ale w 1947 granicę między Włochami a Jugosławią przesunięto o jeden kilometr na zachód od klasztoru. Gorycja została we Włoszech, a klasztor przeszedł do Jugosławii. W tym samym roku po jugosłowiańskiej stronie granicy powstało siostrzane miasto Nova Gorica i Kostanjevica stała się jego częścią. Po rozpadzie Jugosławii klasztor znalazł się w Słowenii. Krypta W XIX wieku w krypcie klasztoru pochowano członków francuskiej rodziny królewskiej, którzy wygnani zostali z ojczyzny po rewolucji lipcowej w 1830. Większość z nich zamieszkała w Gorycji, wtedy należącej do Cesarstwa Austriackiego. W krypcie pochowani zostali: Karol X Burbon, król Francji i Nawarry (zm. 1836) Pierre-Louis de Blacas d’Aulps, zaufany minister Karola X, który towarzyszył mu podczas wygnania (zm. 1839) Ludwik Burbon, książę Angoulême, następca tronu Francji (zm. 1844) Maria Teresa Charlotta Burbon, Madame Royale, księżna Angoulême (zm. 1851) Ludwika Maria Teresa d’Artois, siostra hrabiego Chambord, księżna Parmy (zm. 1864) Henryk d’Artois, hrabia Chambord, tytularny król Francji (zm. 1883) Maria Teresa Habsburg-Este, arcyksiężna Austrii, hrabina Chambord (zm. 1886) Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona klasztoru Kostanjevica
Mosteiro de Kostanjevica

O Mosteiro de Kostanjevica está localizado em Nova Gorica. Em 1623 o conde Heinrich Matthias von Thurn mandou construir um mosteiro carmelita, que nos seguintes 134 anos foi aumentado e reformado. Em 1781 o mosteiro foi abandonado por José II. Em 1811 o mosteiro foi repassado aos franciscanos, seus atuais administradores. Na Primeira Guerra Mundial a igreja foi destruída, e reconstruída em 1924–1929. Sepultamentos Carlos X de França (* 9. Oktober 1757; † 6. November 1836), König von Frankreich Luís XIX de França (* 6. August 1775; † 8. Juni 1844), Herzog von Angoulême und Sohn Karls X. Maria Teresa Carlota de França (* 19. Dezember 1778; † 19. Oktober 1851), Gemahlin von Louis-Antoine de Bourbon Luísa de Bourbon (* 21. September 1819; † 1. Februar 1864), Tochter von Charles Ferdinand de Bourbon, Herzogin von Parma Henrique V de França (* 29. September 1820; † 24. August 1883), Sohn von Charles Ferdinand de Bourbon Maria Teresa de Áustria-Este (* 14. Juli 1817; † 25. März 1886), Gemahlin von Heinrich von Bourbon
Frančiškanski samostan Kostanjevica v Novi Gorici

Frančiškanski samostan Kostanjevica v Novi Gorici je eden izmed 13 frančiškanskih samostanov v Sloveniji (poleg teh je eden slovenski še v Združenih državah Amerike). Samostan je najbolj znan po Bourbonski grobnici, ki se nahaja v cerkveni kripti in v kateri so pokopani člani francoske kraljevske rodbine Bourbon, med njimi Karel X., zadnji francoski kralj te dinastije (sicer pa predzadnji kralj nasploh). Samostanska cerkev Marijinega oznanjenja sicer služi tudi kot župnijska cerkev Župnije Nova Gorica - Kapela. V samostanu se nahaja knjižnica, ki se imenuje po slovenskem jezikoslovcu in patru tukajšnjega samostana, Stanislavu Škrabcu, in v kateri hranijo 10.000 knjig, med njimi tudi 30 inkunabul. 6. septembra 2024 je bil samostan razglašen za kulturni spomenik državnega pomena. Zgodovina Samostan je nastal leta 1623, ko je grof Matija Thurn dal najprej zgraditi cerkvico, nato pa še zraven manjši samostan. Bourbonska grobnica Bourbonska grobnica se nahaja v cerkveni kripti, do katere pripelje ozek in nizek hodnik, ki ima ob straneh nekaj manjših prostorov in niš, namenjenih za pokope, ki pa so prazne, z izjemo zadnjega, v kateri leži sarkofag Petra de Blacas d'Aulpsa. V kripti se nahaja šest sarkofagov, trije na levi in trije na desni strani, ki so iz 19. stoletja. Pet izmed njih je kamnitih, eden pa je bronast. Kamniti na čelni strani vsebujejo začetnici imen pokopanega. Na zidovih za sarkofagi je vzidanih 6 kamnitih napisnih plošč z imeni. Shema kripte Sklici in opombe Viri Krušič, Marjan (2009). Slovenija: turistični vodnik. Založba Mladinska knjiga. COBISS 244517632. ISBN 978-961-01-0690-6. Glej tudi Benediktinski samostan Osoje (Koroška, Avstrija), z grobom poljskega kralja Boleslava II. Seznam samostanov v Sloveniji Zunanje povezave Samostan-kostanjevica.si, uradna stran Kam.si/ Edini francoski kralj, ki ni pokopan v domovini, počiva na naših tleh, Rtvslo.si
Österreichische Botschaft in Ljubljana

Die österreichische Botschaft Laibach ist der Hauptsitz des Österreichischen Botschafters in Slowenien, des diplomatischen Vertreters der Republik Österreich in Slowenien. Sie befindet sich in Ljubljana (deutsch Laibach). Geschichte Historischer Kontext Im 11. Jahrhundert wurde das heutige Slowenien in das Heilige Römische Reich eingegliedert und 1364 zum Herzogtum Krain erhoben. In den folgenden Jahrhunderten geriet das Territorium an die Habsburgermonarchie und war ab 1866 Teil des österreichischen Reichsteils Österreich-Ungarns. Nach der Auflösung Österreich-Ungarns 1918 ging die Region im Königreich, dann der Republik Jugoslawien auf. Diplomatisch zuständig war nun die Österreichische Botschaft in Belgrad in Serbien, in Laibach bestand aber ab 1919 eine Passstelle und später ein Konsulat. Im Zweiten Weltkrieg wurde Slowenien unter Italien, Ungarn und Deutschland aufgeteilt, wurde aber 1944/45 von den Partisanen unter Tito befreit. Die weitere Geschichte war vom Kalten Krieg geprägt, in dem Jugoslawien als neutral, aber russlandfreundlich galt. Am 25. Juni 1991 erfolgte mit dem beginnenden Zerfall Jugoslawiens die Unabhängigkeitserklärung Sloweniens. Zwischen 27. Juni und 7. Juli 1991 führte die Jugoslawische Volksarmee Krieg in Slowenien („10-Tage-Krieg“). Geschichte der Botschaft Am 15. Jänner 1992 kam es zur Anerkennung Sloweniens durch die Republik Österreich gemeinsam mit den Mitgliedstaaten der EU. Die Umwandlung des Generalkonsulates in eine Botschaft erfolgte am 17. April 1992. Die damalige österreichische Botschafterin Jutta Stefan-Bastl überreichte am 2. Juni 1992 das Beglaubigungsschreiben an Staatspräsident Milan Kučan. Seit August 2020 ist Elisabeth Ellison-Kramer die Österreichische Botschafterin in Slowenien. Liste der Österreichischen Botschafter Siehe auch Liste der österreichischen Botschafter Weblinks Offizielle Website der Botschaft (auf bmeia.gv.at) Reiseinformationen: Slowenien (Republik Slowenien), Außenministerium Einzelnachweise
Veleposlaništvo Republike Avstrije Ljubljana

Veleposlaništvo Republike Avstrije Ljubljana (nemško: Österreichische Botschaft Laibach) je diplomatsko-konzularno predstavništvo (veleposlaništvo) Republike Avstrije v Republiki Sloveniji s sedežem v Ljubljani. Seznam veleposlanikov dr. Jutta Stefan-Bastl (1992 - 1994) do 15. januarja 1992 generalna konzulka, do 17. aprila 1992 odpravnica poslov, nato veleposlanica dr. Gerhard Wagner (1994 - 2000) dr. Ferdinand Mayrhofer-Grünbühel (2001 - 2005) dr. Valentin Inzko (2005 - 2009) dr. Erwin Kubesch (2009 - 2012) dr. Clemens Koja (2012 - 2016) mag. Sigrid Berka (2016-2020) mag. Elisabeth Ellison-Kramer (2020- ) Glej tudi: Veleposlaništvo Republike Slovenije na Dunaju Sklici
Radiotelevizija Slovenija

Radiotelevizija Slovenija (skraćeno RTV Slovenija) je javna i neprofitna slovenska radijska i televizijska ustanova, sa sjedištem u Ljubljani. Kao datum osnivanja uzima se 1. rujna 1928. godine, kada je osnovan Slovenski radio (tada Radio Ljubljana). Radio 1. rujna 1928. godine, Radio Ljubljana počinje s eksperimentalnim emitiranjem. A do 28. listopada iste godine, počinju emitirati po radio programu. 11. travnja 1941. godine uništen je odašiljač u Domžalama od strane njemačkog ratnog zrakoplovstva. A po talijanskoj okupaciji Ljubljane radio preuzima talijanska kompanija EIAR. Radijska postaja Ljubljana se je ponovno oglasila na kraju Drugog svjetskog rata pod nazivom Radio svobodna Ljubljana (Radio slobodna Ljubljana) a 9. svibnja 1945. preimenovana je u Radio Slovenija. Radijske postaje RTV Slovenija upravlja s tri nacionalne i četiri regionalne radio postaje. Nacionalne postaje imaju sjedište u Ljubljani i emitiraju program na slovenskom jeziku. I radio signalom pokrivaju cijelu državu. 1. program Radia Slovenija Val 202 (drugi program) ARS (treći program) Regionalne radio postaje imaju sjedišta u regionalnim RTV centrima i emitiraju program na slovenskom jeziku i jeziku manjina. Dostupne su samo u određenim regijama. Radio Koper (sjedište u Kopru; program na slovenskom jeziku; dostupna na Primorskem) Radio Capodistria (sjedište u Kopru; program na talijanskom jeziku; dostopna na Primorskem, u Furlaniji i Istri) Radio Maribor (sjedište u Mariboru; program na slovenskom jeziku; dostopna u sjeveroistočnoj Sloveniji) MMR - Pomurski madžarski radio (sjedište u Lendavi (dio mariborskega centra); program na madžarskom jeziku; dostopna u Prekmurju) Televizija 1. travnja 1948. godine osnovan je TV laboratorij u Ljubljani, a 28. studenog 1958. godine počinje s radom redovna postaja koja je bila zajednička za cijelu Jugoslaviju. 1960. godine rade prvo Eurovizijsko emitiranje skijaških skokova s Planice. 15. travnja 1968. prvi put emitiraju informativnu emisiju Dnevnik na slovenskom jeziku. 1971. godine počinje s emitiranjem TV Koper/Capodistria na slovenskom i talijanskom jeziku. To je prva dvojezična televizijska postaja u Sloveniji. 1984. uvodi se teletekst kao stalni TV servis, a 1989. godine Radio Ljubljana počinje emitirati RDS signal. Televizijske postaje RTV Slovenija upravlja s tri nacionalne i dvije regionalne televizijske postaje koje su po novom zakonu vidljive u cijeloj Sloveniji. TV SLO 1 TV SLO 2 TV SLO 3 TV Koper/Capodistria (sjedište u Kopru; program na slovenskom i talijanskom jeziku) TV Maribor (sjedište u Mariboru; program na slovenskom jeziku) Vanjske poveznice RTV Slovenija DVB-T portal APEK Arhivirana inačica izvorne stranice od 15. prosinca 2012. (Wayback Machine) DVB-T portal RTV Slovenija
Radiotelevizija Slovenija

Radiotelevizija Slovenija (RTV Slovenija, RTV SLO, RTV) – słoweński publiczny nadawca radiowo-telewizyjny, członek Europejskiej Unii Nadawców. Przedsiębiorstwo powstało 1 września 1928 roku jako Radio Ljubljana, zaś od 28 listopada 1958 roku emituje także kanały telewizyjne, a od 2001 roku posiada swój multimedialny portal internetowy. Nadaje ona po trzy ogólnokrajowe kanały radiowe i telewizyjne. Większość jej budżetu stanowi dochód z abonamentu radiowo-telewizyjnego (ok. 73% przychodów), uzupełniająco stacja korzysta też z wpływów z reklam. Radio RTVSlo nadaje obecnie ze swojego głównego ośrodka w Lublanie trzy ogólnokrajowe kanały radiowe: A1 (informacje, audycje słowne, zróżnicowana muzyka), Val 202 (muzyka pop, styl życia, sport) oraz ARS (kultura, muzyka poważna). Ponadto ma dwa ośrodki regionalne. Oddział w Mariborze produkuje kanał dla zagranicy RSi (w językach angielskim i niemieckim), regionalne Radio Maribor w języku słoweńskim oraz – w swoim studio w Lendavie – radio MMR w języku węgierskim. Z kolei w oddziale w Koprze powstaje Radio Koper (po słoweńsku) i Radio Capodistria (po włosku). Telewizja RTV SLO nadaje z Lublany trzy ogólnokrajowe kanały telewizyjne: TV Slovenija 1, 2 i 3 (przy czym ten ostatni jest kanałem parlamentarno-informacyjnym). Produkuje kanał w HDTV. Oba oddziały regionalne produkują własne kanały. Są to TV Koper/Capodistria oraz Tele M. Odznaczenia Złoty Order Wolności Republiki Słowenii (2000) Przypisy Linki zewnętrzne Strona oficjalna (słoweń.)
Radiotelevizija Slovenija

A Radiotelevizija Slovenija (RTV Slovenija) (em português: Rádio Televisão da Eslovénia), é a principal televisão transmissora da Eslovénia. A televisão é membro da EBU, usufruindo assim de vários benefícios. Nesta televisão, todos os espetáculos relacionados com a Eurovisão, são transmitidos. Ligações Externas Site Oficial
Радио-телевизија Словенија

Радио-телевизија Словенија (словен. Radiotelevizija Slovenija) је јавни медијски сервис Словеније. Седиште се налази у Љубљани, уз регионалне центре у Марибору и Копру. Пуноправни је члан Европске радиодифузне уније. Историја и емитовање Радио Радио је почео с емитовањем 1. септембра, 1928, под именом Радио Љубљана. Дана 11. априла, 1941, уништен је одашиљач у Домжалама, од стране немачког ратног ваздухопловства. Након италијанске окупације Љубљане, радио је преузела италијанска компанија EIAR. Радио је наставио с емитовањем, на крају Другог светског рата, с новим именом Радио слободна Љубљана (Radio svobodna Ljubljana) а 9. мајa, 1945. је радио преименован у Радио Словенија. Радијске станице су: Radio Slovenija 1 Val 202 ARS Radio Koper Radio Capodistria Radio Maribor MMR - Pomurski madžarski radio Телевизија Дана 1. априла, 1948, је основано телевизијско седиште а сама телевизија је почела с емитовањем почела 28. новембра, 1958, као ТВ Љубљана. Дана 15. априлa, 1968, се почиње емитовати прва епизода информативне емисије Дневник, на словеначком језику. У 1971, почиње са емитовањем ТВ Копер/Каподистрија, на италијанском и словеначком језику. У 1984, уводи се и први телетекст. Телевизијске станице су: TVS1 TVS2 TVS3 TV Koper/Capodistria TV Maribor Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Radiotelevizija Slovenija

Radiotelevizija Slovenija, ofta förkortat RTV Slovenija eller RTVSLO, är det statliga public service-företaget i Slovenien. Den rättsliga grunden för företaget är Radiotelevizija Slovenija Act. Det är den enda offentliga ideella sändningsorganisationen i Slovenien som driver både radio- och tv-stationer. Lagen kräver också att den sänder radio- och tv-tjänster för landets två inhemska språkliga minoriteter, vilket den gör i samarbete med de regionala sändningscentralerna i Maribor, för den ungersktalande minoriteten och i Koper, för den italiensktalande minoriteten. Cirka 73% av RTV Slovenijas finansiering kommer från tv-licensavgifter. RTV Slovenijas nationella TV-nätverk kan ses över hela Slovenien och är baserade i Ljubljana. Samtliga sänds på slovenska. TV SLO 1: En tv-tjänst av allmänt intresse med nyhetssändningar, långfilmer, dokumentärer, pratprogram, serier, barnprogram, varietéprogram och direktsändning av viktiga nationella evenemang. TV SLO 2: En mer specialiserad tjänst med program som i allmänhet riktar sig till en smalare publik, sitcoms, ett brett utbud av reklam som avbryts av direktsänd sportbevakning, men praktiskt taget inga nyheter. TV SLO 3: Specialiserad tjänst tillägnad att sända hela oredigerade handlingar från det slovenska parlamentet och utskotten live, den innehåller också dokumentärer, intervjuer och nyheter.
Estadi Bonifika

L'Estadi Bonifika (eslovè: Stadion Bonifika) és un estadi de futbol de la ciutat de Koper, Eslovènia. És utilitat pel club FC Koper i va ser construït el 1948. L'any 2010 fou objecte d'una gran remodelació i passà a una capacitat de 4.047 seients. No obstant el rècord d'espectadors fou un Koper-Olimpija el 22 de març de 1987 amb 10.500 espectadors. Referències
Stadion ŠRC Bonifika

Das Stadion ŠRC Bonifika (voller Name: Stadion Športno rekreativni center Bonifika, deutsch Stadion Sport- und Freizeitzentrum Bonifika) ist ein Fußballstadion in der slowenischen Seehafenstadt Koper. Der ortsansässige Fußballverein FC Koper trägt in der Sportstätte seine Heimspiele aus. In der Saison 2017/18 trägt zudem der Lokalrivale NK Ankaran als Erstliga-Aufsteiger seine Heimspiele dort aus. Derzeit bietet das Stadion auf seinen vier Tribünen 4047 Sitzplätze. Geschichte Das Stadion wurde im Jahr 1947 eröffnet und ist Teil des städtischen Sportkomplexes. Neben dem Stadion zählt dazu eine Leichtathletikanlage, eine Sporthalle, ein Hallenbad, Kunstrasenplätze, eine Tennisanlage, Volleyball- und Basketballplätze und ein Skatepark. Im Jahr 1962 erfolgte der erste Umbau. Zu der Zeit hatte das Stadion 3557 Plätze. Auf 4500 Plätze stieg die Kapazität bei der Erweiterung im Jahr 1996. Im Februar 2001 war die Fußballnationalmannschaft von Uruguay im Stadion zu einem Länderspiel gegen die Slowenen zu Gast. Das erste Länderspiel im Stadion endete mit einem 0:2 für die Südamerikaner. Eine umfangreiche Erneuerung des Stadions fand 2010 statt. Die Sportstätte wurde den Anforderungen der UEFA angepasst. Die Haupt- wie die VIP-Tribüne hinter dem Tor sind mit einem Dach abgedeckt. Der Hintertorrang aus Stahlrohrtribünen im Westen besteht aus zwei Teilen. Hinter ihr ist eine große Videoanzeigetafel aufgestellt. In der Mitte des Ranges steht die Pressetribüne. Auf der Seite der Gegentribüne, ebenfalls aus Stahlrohr, liegen die beiden Ersatzbänke. Alle Ränge sind einheitlich mit neuen Kunststoffsitzen ausgestattet. Im Inneren wurden acht Umkleidekabinen eingerichtet. Die Masten der Flutlichtanlage ragen 43 Meter in die Höhe und haben eine Beleuchtungsstärke von 1200 Lux. Das Spielfeld wurde um 1,65 Meter erhöht. Der Umbau dauerte acht Monate und kostete die Stadt Koper neun Millionen Euro. Tribünen Gesamtzahl: 4047 Sitzplätze Haupttribüne, Ost: 1851 Sitzplätze Gegentribüne, West: 672 Sitzplätze VIP-Tribüne, Süd: 996 Sitzplätze Nordtribüne, zweiteilig: 528 Sitzplätze Länderspiele 28. Februar 2001: Slowenien Slowenien – Uruguay Uruguay 0:2 (Freundschaftsspiel) 17. November 2010: Slowenien Slowenien – Georgien Georgien 1:2 (Freundschaftsspiel) 29. Februar 2012: Slowenien Slowenien – Schottland Schottland 1:1 (Freundschaftsspiel) Weblinks fckoper.si: Stadion auf der Website des Vereins (slowenisch) fotoultras.si: Bilder des umgebauten Stadions vom Juli 2011 (slowenisch) prvaliga.si: Daten zum Stadion (slowenisch) stadionwelt.de: Bildergalerie vor der Renovierung 2010 Einzelnachweise
Bonifika Stadium

Bonifika Stadium (Slovene: Stadion Bonifika) is a multi-purpose stadium in Koper, Slovenia. It is used mostly for football matches and is the home ground of FC Koper. The stadium is part of Bonifika sports complex, together with a smaller athletics stadium, indoor hall and an indoor swimming pool. The stadium was built in 1948 and got its name from the city area where it is situated. In 2010 the stadium underwent a major reconstruction and its current capacity is 4,047 seats. National team matches Other events A concert of the Canadian rock singer Bryan Adams – 7 July 1996. See also List of football stadiums in Slovenia References External links Media related to Bonifika Stadium at Wikimedia Commons
Estadio SRC Bonifika

El Estadio ŠRC Bonifika (Športno Rekreativni Centre Bonifika) es un estadio de fútbol ubicado en la ciudad portuaria de Koper, Eslovenia. Fue inaugurado en 1947 y cuenta con capacidad máxima de 4500 asientos. El recinto es utilizado por el club NK Koper de la Primera Liga de Eslovenia. El estadio fue inaugurado en 1947 y forma parte del complejo deportivo municipal. Además del estadio hay una instalación de atletismo, una sala de deportes, piscina cubierta, canchas de tenis, voleibol y baloncesto y un parque de patinaje. En 1996 tuvo lugar una importante remodelación: se aumentó la capacidad de 3.557 a 4500 asientos. Una amplia renovación del estadio tuvo lugar en 2010, el recinto deportivo fue adaptado a los requisitos de la UEFA. El 28 de febrero de 2001 la Selección de fútbol de Eslovenia disputó su primer partido internacional en este estadio, el rival fue la Selección de Uruguay que venció 2 a 0 al cuadro local. En 2021 será una de las cuatro sedes de Eslovenia en la Eurocopa Sub-21 de 2021, en la que comparte la organización con Hungría.​ Véase también Anexo:Estadios de fútbol de Eslovenia Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Estadio SRC Bonifika. www.europlan-online - imágenes del estadio
Stadion Bonifika

Stadion Bonifika je nogometni stadion u slovenskom Kopru kojeg koristi istoimeni prvoligaš FC Koper. Stadion je dio sportskog kompleska kojeg osim njega sačinjavaju i manji atletski stadion te sportska dvorana i unutarnji bazen. Stadion je izgrađen 1948. te je do sada tri puta bio renoviran s time da je 2010. izvedena najveća renovacija. Kapacitet stadiona iznosi 4047 mjesta., a najveća posjećenost, od oko 10 500 posjetitelja, je zabilježena 22. ožujka 1987. na utakmici Koper – Olimpija. Značajne utakmice na Bonifiki Slovenska nogometna reprezentacija dosad je tri puta igrala svoje utakmice na koperskom stadionu. Izvori Vanjske poveznice ŠRC Bonifika[neaktivna poveznica]
Stadio Bonifika

Lo stadio SRC Bonifika è lo stadio polivalente di Capodistria. La struttura fa parte di un complesso sportivo che include anche il palazzetto dello sport Arena Bonifika ed una piscina coperta, al 2013 ancora in costruzione. Tutto il complesso prende il nome dalla zona in cui sorge, detta la Bonifica (Bonifika in sloveno): era infatti un'area acquitrinosa (in precedenza le antiche saline), in seguito bonificata, che separava il centro storico di Capodistria, in origine un'isola, dall'immediato retroterra. Costruito nel 1962, aveva originariamente una capacità di 3 557 spettatori, aumentata a 4 500 dopo le ristrutturazioni del 1996 e 2010. Ospita gli incontri interni della squadra di calcio FC Koper. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su stadio Bonifika Collegamenti esterni Foto dello stadio
Bonifikastadion

Het Bonifikastadion is een multifunctioneel stadion in Koper (Slovenië). Het is de thuisbasis van voetbalclub FC Koper. Het stadion biedt plaats aan 4.047 toeschouwers. Het stadion is onderdeel van het sportcomplex Bonifika, dat verder ook een kleiner atletiekstadion, een overdekt zwembad, tennisbanen en een sporthal omvat. Interlands Het Sloveens voetbalelftal speelde enkele interlands in het stadion. Tevens werden er wedstrijden in het stadion gespeeld tijdens de groepsfase van het Europees kampioenschap voetbal onder 21 van 2021. Externe link (sl) Stadionpagina op de website van FC Koper
Бонифика (стадион)

Стадион «Бонифика» (словен. Stadion Bonifika) — многофункциональный стадион в словенском городе Копер. Является домашним стадионом «Копер». Стадион является частью спортивного комплекса «Бонифика», вместе с легкоатлетическим стадионом, баскетбольной ареной и крытым бассейном. Стадион получил своё название от района города в котором расположен. История Стадион был построен в 1948 году, после чего несколько раз реконструировался. Результатом масштабной реконструкции 2010 года стало значительное обновление стадиона. Стадион «Бонифика» рассчитан на 4190 (по другим данным на 4047) болельщиков, распределенных по четырём секторам. Из них 3000 мест находятся под крышей на двух трибунах. Главная трибуна предлагает около 300 мест для VIP-гостей и дополнительно 91 место в ложе. Футбольное поле имеет размеры 105 на 68 метров и поднято на 165 сантиметров относительно прежнего уровня. Освещение поля обеспечивается четырьмя мачтами высотой 43 метра. Инфраструктура стадиона включает восемь современных раздевалок, две из которых относятся к категории премиум. В рамках проекта также был построен новый легкоатлетический комплекс с освещаемым искусственным полем для тренировок. За всё время на стадионе проводилось 5 матчей сборной Словении по футболу. Примечания Ссылки https://soccer365.ru/stadiums/1070/