NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Comuna Zagorje ob Savi

Zagorje ob Savi (Občina Zagorje ob Savi) este o comună din Slovenia, cu o populație de 17.067 de locuitori (2002). Localități Blodnik, Borje pri Mlinšah, Borje, Borovak pri Podkumu, Brezje, Breznik, Briše, Dobrljevo, Dolenja vas, Dolgo Brdo pri Mlinšah, Družina, Čemšenik, Čolnišče, Golče, Gorenja vas, Hrastnik pri Trojanah, Izlake, Jablana, Jarše, Jelenk, Jelševica, Jesenovo, Kandrše, Kisovec, Kolk, Kolovrat, Konjšica, Kostrevnica, Kotredež, Log pri Mlinšah, Loke pri Zagorju, Mali Kum, Medija, Mlinše, Mošenik, Orehovica, Osredek, Padež, Podkraj pri Zagorju, Podkum, Podlipovica, Polšina, Potoška vas, Požarje, Prapreče, Ravenska vas, Ravne pri Mlinšah, Razbor pri Čemšeniku, Razpotje, Rodež, Rove, Rovišče, Rtiče, Ržiše, Selo pri Zagorju, Senožeti, Sopota, Šemnik, Šentgotard, Šentlambert, Šklendrovec, Tirna, Vidrga, Vine, Vrh pri Mlinšah, Vrh, Vrhe, Zabava, Zabreznik, Zagorje ob Savi, Zavine, Zgornji Prhovec, Znojile, Žvarulje. Legături externe Biroul de statistică al Sloveniei Arhivat în 24 februarie 2015, la Wayback Machine.
Општина Загорје об Сави

Општина Загорје об Сави (словен. Zagorje ob Savi) је једна од општина Засавске регије у држави Словенији. Седиште општине је истоимени град Загорје об Сави. Природне одлике Рељеф: Општина Загорје на Сави налази се у средишњем делу Словеније, у области Засавље. Средишњи део општине је у уској долини реке Саве, а северни и јужни на падинама Посавског Хрибовја, које се пружа са обе стране реке. Клима: У општини влада умерено континентална клима. Воде: Најважнији водоток у општини је река Сава. Сви остали водотоци су мали и њене притоке. Становништво Општина Загорје на Сави је густо насељена. Насеља општине Види још Загорје об Сави Спољашње везе Званична страница општине Загорје на Сави (на словеначком и енглеском језику)
Загорє-об-Саві (община)

Община Загорє-об-Саві (словен. Občina Zagorje ob Savi) — одна з общин в центральній Словенії. Адміністративним центром є місто Загорє-об-Саві. Община і її центр найбільш тісно пов'язані з видобутком вугілля. Населення У 2010 році в общині проживало 17076 осіб, 8391 чоловіків і 8685 жінок. Чисельність економічно активного населення (за місцем проживання), 7005 осіб. Середня щомісячна чиста заробітна плата одного працівника (EUR), 861,40 (в середньому по Словенії 966.62). Приблизно кожен другий житель у громаді має автомобіль (49 автомобілів на 100 жителів). Середній вік жителів склав 41,6 роки (в середньому по Словенії 41.6). Джерела Вебсайт общини Загорє-об-Саві [Архівовано 4 березня 2013 у Wayback Machine.] Статистичне бюро Республіки Словенія, статистичні дані 2010 року [Архівовано 14 березня 2013 у Wayback Machine.]
Simončič Hayrack

Simončič Hayrack, also Simončič Toplar or Blaž Toplar, is a hayrack at the southeastern border of Bistrica in the Municipality of Šentrupert in the traditional region of Lower Carniola. It is known as the largest and the most beautiful hayrack in Slovenia. It was built in 1936 by Janko Gregorčič (officially Janez Gregorčič; 1906–1984), a carpenter from nearby Slovenska Vas, on the order of farmer Jože Simončič. It was designed as a double hayrack (toplar) with wooden pillars, three pairs of windows and a pitched roof. The gable, which is turned towards the road linking the villages of Mirna and Mokronog, is richly decorated with predominantly plant motifs. Simončič Hayrack belongs to the farmstead Bistrica no. 11. Since 2001, it has been protected as a cultural monument of national significance and is the only hayrack in Slovenia with this status. As the most known of over 500 hayracks in the Mirna Valley it supplements the Land of Hayracks, i.e. the museum of hayracks in Šentrupert. Exhibitions of visual arts and other events take place seasonally under its roof, and it is also still used to dry hay and a place to store agricultural machines. References External links Media related to Simončič Hayrack at Wikimedia Commons
Simončičev kozolec

Simončičev kozolec ali Simončičev toplar je kozolec ob jugovzhodnem robu Bistrice pri Šentrupertu na Dolenjskem. Domačini ga poznajo tudi po imenu Blažev toplar. Ta kozolec velja za enega največjih in kot najlepši toplar v Sloveniji. Leta 1936 ga je po naročilu kmeta Jožeta Simončiča izdelal Janko Gregorčič (uradno Janez Gregorčič; 1906–1984), tesarski mojster iz bližnje Slovenske vasi. Zasnovan je kot toplar z osmimi lesenimi nosilci, tremi pari oken in dvokapno streho. Zatrep, obrnjen proti cesti, ki povezuje Mirno in Mokronog, je zelo bogato ornamentiran s pretežno rastlinskimi in drugimi dekorativnimi motivi. Simončičev kozolec pripada domačiji Bistrica 11. Od leta 2001 je zavarovan kot kulturni spomenik državnega pomena in je edini kozolec v Sloveniji s tem statusom. Kot najbolj znamenit med čez 500 kozolci v Mirnski dolini dopolnjuje Deželo kozolcev, tj. muzej z različnimi tipi kozolcev, ki stoji v Šentrupertu. Pod kozolcem občasno potekajo likovne razstave in druge prireditve, še vedno pa se uporablja tudi za sušenje sena ter za spravilo kmetijskih strojev. Sklici Zunanje povezave Predstavnosti o temi Simončičev kozolec v Wikimedijini zbirki
Козолець Симончича

Козолець Симончича (словен. Simončičev kozolec, Simončičev toplar) — козолець, розташований на південно-східному кордоні Бистриці в общині Шентруперт (Нижня Крайна). Відомий як найбільша та найгарніша споруда даного типу в Словенії. Споруджений у 1936 столяром із сусіднього поселення Словенська Вас Янезом Грегорчичем на замовлення фермера Йоже Симончича. Козолець був спроектований як подвійний (toplar) із дерев'яними стовпами, трьома парами вікон та похилим дахом. Щипець будівлі, повернутий до шляху між селами Мирна та Мокроног, був щедро декорований здебільшого на рослинну тематику. Козолець Симончича знаходиться на території ферми №11 (Бистриця). З 2001 споруда охороняється на правах культурного пам'ятника державного значення. Козолець Симончича — єдиний серед будівель даного типу, який має цей статус. Як найбільш знаний серед більш ніж 500 козольців у долині Мирна, включений до музею Країна козольців. Під дахом козольця періодично проводяться виставки візуального мистецтва та інші заходи, тим не менш він досі використовується за прямим призначенням — для просушування сіна — а також для зберігання сільськогосподарського обладнання. Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Козолець Симончича
Letalnica

Letalnica „Bratov Gorisek“, známější spíš jenom jako Letalnica, nebo též Planica, dle oblasti ve Slovinsku, kde se nachází, je mamutí můstek určený pro skoky na lyžích. Jedná se o druhý největší skokanský můstek na světě, již 28krát zde padla hranice světového rekordu. Závody na tomto můstku každoročně uzavírají ročník SP ve skocích na lyžích, nedělní závod skáče vždy jen nejlepších 30 skokanů dle pořadí SP. Historie můstku První můstek zde byl postaven již před rokem 1930, v roce 1934 zde však Stanko Bloudek postavil větší můstek, kterému se občas říkalo mamutí. V roce 1936 zde pokořil poprvé v historii tohoto sportu hranici 100 m Rakušan Sepp Bradl. V roce 1969 zde bratři Lado a Janez Gorišekové postavili obrovitý můstek s konstrukčním bodem 185 m. Od roku 1986, kdy zde skočil finský skokan Matti Nykänen novou hodnotu světového rekordu – 191 m, zde již pravidelně padají hranice světových rekordů mnohem častěji, než na jiných mamutích můstcích, např. v Harrachově, Kulmu, Vikersundu a Oberstdorfu V roce 1994 zde Fin Toni Nieminen jako první skokan v historii pokořil hranici 200 m. Infrastruktura areálu můstku před rekonstrukcí byla značně zastaralá, nenacházela se zde ani lanovka, skokani tedy museli jít na vršek můstku pěšky. V roce 2001 se navíc zřítil starý Bloudkův můstek, který dosud ani nebyl rekonstruován. Ale i přesto Mezinárodní lyžařská federace FIS povolovala závody na zdejším mamutím můstku, a to až do roku 2013, kdy se na starém mamutu konaly poslední závody Světového poháru. Nejdelší let na starém můstku předvedl Janne Ahonen, když v roce 2005 dopadl na značku 240 metrů, ale spadl a jeho výkon se tak nepočítal do rekordních tabulek. Oficiální rekord můstku držel Nor Bjørn Einar Romøren za 239 metrů, které skočil v témže roce. Rekonstrukce V letech 2013 – 2015 byl můstek rekonstruován a zvýšen hill size můstku na 225 metrů. V březnu 2015 se na novém můstku poprvé uskutečnily závody Světového poháru. Rekord nového můstku stanovil Peter Prevc skokem dlouhým 248.5 m. Současný rekord můstku drží slovinský skokan Domen Prevc, který 30. 3. 2025 letěl 254.5 m, což je zároveň i nový světový rekord v letech na lyžích. V údolí Planica staví dalších několik můstků, nový areál bude obsahovat všechny typy můstků. V projektu, na který finančně přispěla i Evropská unie, je v plánu postavit také běžecké tratě a biatlonovou střelnici. Galerie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Letalnica na Wikimedia Commons oficiální stránky
Letalnica

Le Letalnica Bratov Gorišek ou tremplin des frères Gorišek, est un tremplin de vol à ski situé à Planica en Slovénie. Le tremplin se situe à proximité de la commune de Kranjska Gora, célèbre pour son domaine skiable notamment. C'était de 1969 à 2010 le plus grand tremplin au monde, dépassé depuis par le Vikersundbakken en Norvège. Il accueille régulièrement des épreuves de la coupe du monde de vol à ski et le championnat du monde de vol à ski. Histoire Le premier tremplin de Planica fut construit avant 1930 ; en 1934, Stanko Bloudek décida de créer un tremplin plus grand, appelé quelquefois, le « tremplin mammouth ». En 1936, l'autrichien Sepp Bradl dépassa la barre symbolique des 100 mètres. Le record fut régulièrement amélioré jusqu'en 1969 ou les deux frères Gorišek (Lado and Janez) bâtirent un nouveau tremplin K-185. Projet de rénovation Le gouvernement slovène a décidé la rénovation du site et la création d'un complexe dédié au ski nordique. Le projet de 100 millions d'euros prévoit la rénovation de l'ensemble des tremplins, la création d'un stade, et l'ouverture d'un musée consacré au saut à ski. Le projet devrait être terminé en 2013. Galerie Vainqueurs à Planica La liste ci-dessous présente les vainqueurs d'épreuves de saut à ski ou de vol à ski à Planica, en Coupe du monde ou au Championnat du monde. Records à Planica La liste ci-dessous présente l'historique du record du tremplin. Notes et références Annexes Articles connexes Tremplin de vol à ski Liste de tremplins de saut à ski Liens externes Site officiel Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du saut à ski Portail de la Slovénie
Letalnica

Il Letalnica (nome ufficiale, in sloveno: Letalnica bratov Gorišek, "trampolino per il volo con gli sci Fratelli Gorišek") è un trampolino situato a Planica, in Slovenia. È uno dei quattro trampolini per il volo con gli sci in funzione nel mondo. Storia Inaugurato nel 1969, l'impianto ha ospitato le gare dei Campionati mondiali di volo con gli sci nel 1972, nel 1979, nel 1985, nel 1994, nel 2004 e nel 2010, oltre a numerose tappe della Coppa del Mondo di salto con gli sci. Caratteristiche Il trampolino per il volo HS 240 ha il punto K a 200 m e il primato di distanza appartiene allo sloveno Domen Prevc (254,5 m nel 2025). Concorsi Record di collina Uomini Cadere o toccare alla distanza del record mondiale. Non valido. Cadere o toccare a distanza record in salita. Non valido. Donne Note Voci correlate Bloudkova velikanka Srednija Vikersundbakken Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Letalnica Collegamenti esterni (DE, EN, PL) Scheda Skisprungschanzen.com, su skisprungschanzen.com. URL consultato il 16 febbraio 2015. (EN, SL) Sito ufficiale, su planica.si. URL consultato il 6 settembre 2011.
Letalnica bratov Gorišek

Letalnica bratov Gorišek is een skivliegschans in het Sloveense Planica. Tot de verbouwing van de schans in Vikersund was het de grootste skivliegschans ter wereld. Het schansrecord bedraagt 252 m. Geschiedenis De eerste schans in Planica werd reeds gebouwd in de jaren twintig van de vorige eeuw waarna de schans werd verlengd in 1934. In 1936 sprong Sepp Bradl hier voor het eerst verder dan 100 m. In 1969 werd de schans dan vervangen door een nieuwe K185-schans. In 1985 sprong Matti Nykänen hier 191 m ver. Sindsdien werden alle nieuwe wereldrecords op Letalnica bratov Gorišek gesprongen. In Letalnica bratov Gorišek werd al zes keer het WK skivliegen georganiseerd. Externe link (de) Profiel van Letalnica bratov Gorišek op skisprungschanzen.com
Letalnica

Letalnica Bratov Gorišek (fosta: Velikanka bratov Gorišek), este o trambulină de zbor cu schiurile din localitatea slovenă Planica. Pe această trambulină au fost stabilite până acum 28 de recorduri mondiale de zbor cu schiurile. Caracteristici deosebite Letalnica este cea mai mare trambulină de zbor cu schiurile din lume. Punctul de construcție se află la 185 m. Dimensiunea trambulinei este de 215 m. Recordul trambulinei este de 239 m, stabilit de Bjørn Einar Romøren în 2005. Infrastuctura este momentan destul de degradată și necesită o renovare urgentă. [1] In 2014 incepe renovarea trambulinei Letalnica. Punctul actual de constructie se afla la 200m si dimensiunea la 225 m. Recordul trambulinei este de 248 m facut de Peter Prevc in 2015. Istorie La Planica fusese construită o trambulină de zbor cu schiurile încă înainte de 1930. În 1934 a fost construită trambulina Bloudkova Velikanka, prima trambulină mare din lume, care a fost folosită pentru competițile de zbor cu schiurile. Recordul mondial de zbor cu schiurile de pe această trambulină, a fost de mai multe ori corectat. După ce în lume au fost construite trambuline de zbor tot mai mari și mai moderne, în 1960 s-a decis acest lucru și la Planica. Pentru că mărirea vechii trambuline nu era posibilă, frații Lado și Janez Gorišek au construit nu departe de cealaltă trambulină, o una nouă. Aceasta a fost inaugurată pe 19 martie 1969 în fața a 90.000 de spectatori. La competiția de inaugurare a trambulinei recordul mondial de zbor cu schiurile a fost corectat de cinci ori. De atunci au avut loc aici numeroase etape de Cupă Mondială și ediții ale Campionatului mondial de zbor cu schiurile, recordul mondial fiind corectat de multe ori. Deși competițile de zbor cu schiurile se desfășurau și pe alte patru trambuline, recordul mondial a fost stabilit din 1986, când Matti Nykänen a zburat 191 m, numai pe Letalnica. Pe 17 martie 1994, la Planica, Andreas Goldberger a fost primul care a sărit peste 200 m, însă nu a stat la aterizare. Prima săritură oficială peste 200 m este astfel atribuită finlandezului Toni Nieminen, care a sărit în aceași zi 203 m. În 2005 norvegianul Bjørn Einar Romøren a stabilit actualul record mondial cu 239 m. Cel mai lung zbor din istoria competiției, de 240 m, a fost reușit de finlandezul Janne Ahonen, în aceași zi în care a fost stabilit și noul record mondial. Însă, pentru că Ahonen nu a putut sta la aterizare, zborul său nu a fost omologat. La trambulină sunt realizate frecvent reparații, pentru ca aceasta să corespundă cerințelor actuale. Numele trambulinei Trambulina s-a numit inițial Velikanka, iar de la campionatul mondial de zbor cu schiurile din 2003, numele a fost schimbat în Letalnica. Câștigători la Planica Lista de mai jos cuprinde toți câștigătorii din competițile de zbor cu schiurile desfășurate la Planica. Galerie Legături externe http://www.planica.info http://www.skisprungschanzen-archiv.de Arhivat în 20 februarie 2007, la Wayback Machine.
Летальница братьев Горишек

«Летальница братьев Горишек» (словен. Letalnica bratov Gorišek) — лыжный трамплин в словенской Планице, один из самых больших трамплинов для полётов в мире. Назван в честь архитекторов братьев Янеза (род. 1933) и Владо (1925—1997) Горишеков. Исторический прыжок за 200 метров впервые в мире был совершён на этом трамплине 27 марта 1994 года Андреасом Гольдбергером. Он прыгнул на 202 метра, но коснулся снега руками, и рекорд не был засчитан. Спустя несколько минут финн Тони Ниеминен прыгнул на 203 метра и совершил правильное приземление, поэтому официально он считается первым человеком, превысившим 200 метров. После 2011 года этот трамплин стал вторым по величине в мире. Его обошёл «Викерсуннбаккен». На "Летальнице" было установлено больше всего рекордов мира по полётам на лыжах: 28 официальных и 11 незачтённых (падение или касание рукой). Рекорд трамплина был установлен в 2017 году на этапе Кубка мира поляком Камилем Стохом — 251,5 м. 22 марта 2018 года Грегор Шлиренцауэр достиг 253,5 м, но упал при приземлении. Рекорд Стоха побил 24 марта 2019 года японец Рёю Кобаяси (252,0 м). В 2025 году Домен Превц установил рекорд в 254,5 м. Женских соревнований на данном трамплине не проводится. Реконструкция Реконструкция трамплина прошла в 2013—2014 году. К-точка увеличена до K-200, а hillsize — до HS 225 и трамплин по мощности сравнился с сооружением в Викерсунде. Предполагалось устроить гору разбега так, чтобы позволить совершать прыжки до 270 метров. На 2025 год "Летальница" имеет HS 240. Трамплин в культуре В 1974 году трамплин в Планице стал основным местом съёмок документального фильма «Великий экстаз резчика по дереву Штайнера» немецкого режиссёра Вернера Херцога. Примечания
Letalnica bratov Gorišek

Letalnica bratov Gorišek (svenska: Skidflygningsbacken bröderna Gorišek), vanligtvis omtalad som Letalnica, är en skidflygningsbacke i Planica i orten Rateče, Kranjska Gora kommun i västra Slovenien. Backen är en av världens tre största hoppbackar tillsammans med Vikkersundsbacken och Kulm, alla tre är exakt lika stora. Historia Den första hoppbacken i Planica byggdes före 1930. Bloudkova velikanka (svenska: Bloudeks stora backe) konstruerades av Stanko Bloudek och Janez Rožman. Backen räknas som världens första skidflygningsbacke och var färdigställd 1934. I backen satte Birger Ruud (Norge) världsrekord med 92 meter samma år och Sepp Bradl, Österrike blev den första i världen att hoppa över 100 meter då han hoppade 101 meter i backen 1936. Efter sista världsrekordet sattes i Bloudkova velikanka 1948 av Fritz Tschannen, Schweiz), 120 meter, förlorade backen sin popularitet. Backen var belägen på ett vis som gjorde att den inte kunde utvidgas mer. Andra skidflygningsbackar runt om i världen byggdes allt större och större och backen i Planica användes allt mer sällan på början av 1960-talet. Bröderna Lado och Janez Gorišek konstruerade en ny skidflygningsbacke som byggdes inte långt ifrån den gamla backen. Den nya backen fick namnet "Velikanka" (svenska: Stora backen) från tidigare backen, och invigdes under skidflygningsvackan 1969. Bjørn Wirkola (Norge) satte första världsrekordet i nya skidflygningsbacken med 156 meter 21 mars 1969. Första Världsmästerskapen i skidflygning någonsin hölls i Planica 1972. Walter Steiner, Schweiz blev den första världsmästaren i skidflygning. Han vann före Heinz Wosipiwo, Östtyskland och Jiří Raška, Tjeckoslovakien. Skidflygnings-VM arrangerades i Planica även 1985, 1994, 2004 och 2010 (då Vikersundbacken inte godkändes av FIS). Avslutningstävlingarna i världscupen i Planica. Före skidflygnings-VM 2004 bytte backen namn till "Letalnica bratov Gorišek" (svenska: Skidflygningsbacken bröderna Gorišek, efter bröderna Gorišek som konstruerade backen. Backanläggningen i Planica har även normalbacken Normalna Bloudkova skakalnica (K90/HS100) och 3 andra backar (K40, K30 och K8). De två minsta backarna är utrustade med plastmattor för att kunna arrangera tävlingar om sommaren. Backrekord Världsmästerskap i Planica Externa länkar Ski Jumping Hill Archive - Letalnica Samtliga resultat i Planica 1934 - 2010 Officiell hemsida
Трамплін братів Горишек

Трамплін «братів Горишек» (словен. Letalnica «bratov Gorišek») — лижний трамплін у місті Планиця, Словенія, один з найбільших трамплінів для польотів у світі. Історичний стрибок за 200 метрів був здійснений на цьому трампліні 27 березня 1994 року Андреасом Гольдбергером. Він стрибнув на 202 метра і став першою у світі людиною, який зробив стрибок за 200 метрів, але він торкнувся снігу руками, і рекорд не був зарахований. Через кілька хвилин фінський стрибун Тоні Ніємінен стрибнув на 203 метра, але він зробив правильне приземлення, тому він офіційно вважається першою людиною, яка стрибнула за 200 метрів. Після 2011 року цей трамплін став другим за величиною в світі. Його обійшов Вікерсундбаккен. На цьому трампліні було встановлено 28 рекордів світу з польотів на лижах. Рекорд трампліна встановив 2017 року на етапі Кубка Світу поляк Каміл Стох — 251,5 м. На цьому трампліні було встановлено найбільше рекордів: 28 офіційних рекордів і 11 незарахованих (падіння або торкання снігу рукою). Реконструкція Реконструкція трампліна пройшла в 2013-2014 році. К-точка збільшена до K-200, а hillsize — до HS 225 і трамплін за потужністю зрівнявся зі спорудою у Вікерсунді. Гора розбігу буде влаштована так, що будуть можливі стрибки до 270 метрів. Див. також Вікерсундбакен Примітки
Pumpspeicherkraftwerk Avče

Das Pumpspeicherkraftwerk Avče (slowenisch Črpalna Hidroelektrarna Avče, kurz ČHE Avče) befindet sich in der Nähe der slowenischen Ortschaft Avče, die zur Gemeinde Kanal ob Soči gehört. Betreiber ist die Soške elektrarne Nova Gorica d.o.o. (SENG). Geschichte Das Projekt wurde am 1. August 2004 genehmigt und der Spatenstich für das Pumpspeicherkraftwerk Avče erfolgte am 22. September 2004. Die Bauaufträge wurden im Dezember 2004 vergeben und die Bauarbeiten begannen im Januar 2005. Eigentlich sollte das Kraftwerk im Dezember 2008 fertiggestellt sein, die Inbetriebnahme erfolgte jedoch erst im April 2010. Insgesamt investierte SENG 122 Millionen Euro in den Bau des Pumpspeicherkraftwerks. Technik Oberbecken Das Oberbecken liegt nördlich von Kanalski Vrh auf der Banjšice-Hochebene. Da diese Hochebene nicht gänzlich geschlossen ist, wurden zwei Dämme aus kalkhaltigem Sandstein und kalkhaltigem Geröll errichtet. Zur Herstellung der Wasserdichtheit wurde die Oberfläche des Oberbeckens mit Asphaltbeton beschichtet. Das Oberbecken hat ein nutzbares Volumen von 2,17 Mio. Kubikmeter bei einem maximalen Wasserpegel auf 625 m. i. J. Unterbecken Als Unterbecken bei 104 m. i. J. wird der bereits existierende Stauraum Ajba des Wasserkraftwerks Plave im Fluss Soča mitverwendet. Wasserführung und Druckstollen Vom Oberbecken zum Krafthaus führt ein 2216 m langer Druckstollen mit einem Durchmesser von 2,6 m bis 3,3 m und einer Fallhöhe von effektiv maximal 521 m. Das 45 m hohe Wasserschloss besteht aus zwei Kammern. Krafthaus Das Krafthaus befindet sich am linken Ufer des Flusses Soča. Im Krafthaus befindet sich in einem kreisrunden Schaft mit 18 m Durchmesser und 80 m Tiefe eine einzelne vertikal stehende reversible Francis-Pumpturbine mit 185 Megawatt (MW) im Turbinenbetrieb und 180 MW im Pumpbetrieb. Der Wasserdurchfluss durch die Pumpturbine beträgt 34 m³/s im Pumpbetrieb und 40 m³/s im Turbinenbetrieb. Die Nenndrehzahl der Turbine beträgt 600 min−1, kann aber (je nach Quelle) um −2 % und +4 % oder −4 % bis +6 % variiert werden. Zur Wandlung von elektrischer in mechanische Energie und umgekehrt kommt ein asynchroner Motorgenerator mit einer Nennleistung von 195 MVA (Megavoltampere) zum Einsatz. Jährlich wird eine elektrische Energie von 553 Gigawattstunden (GWh) für den Pumpbetrieb verwendet, daraus können im Turbinenbetrieb wieder 426 GWh abgegeben werden. Dies entspricht einem Jahresnutzungsgrad von 77 %. Netzanschluss Der Anschluss an das Hochspannungsnetz auf der 110-Kilovolt-Ebene erfolgt über einen 200-MVA-Maschinentransformator. Siehe auch Liste von Kraftwerken in Slowenien Einzelnachweise Weblinks Pumpspeicherkraftwerk Avče auf der Webseite des Betreibers SENG