NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kino Šiška

Kino Šiška je zgradba (in prvotno lokacija kinematografa) na Trgu prekomorskih brigad 3 (Zgornja Šiška, Ljubljana). Sam kinematograf je deloval med letoma 1964 in 2001. Zgodovina Kino je pričel delovati leta 1961, ko je podjetje Ljubljanski kinematografi dobilo upravljalne pravice. Istega leta je bila zgrajena tudi stavba, delo arhitekta Božidarja Gvardjančiča. Stavba je bila dvonastropna (z zastekljeno portalno steno). Od konca 1991 do septembra 1993 je bil kino zaradi slabega obiska zaprt za redne predstave, pri čemer pa so kino oddajali za prireditve in predavanja; pozneje je bil kino ponovno vzpostavljen in je redno predvajal filme. Zaradi odprtja Koloseja pa je podjetje leta 2001 dokončno zaprlo kinematograf. Leta 2004 je bil Kino Šiška uvrščen na Nacionalni program za kulturo kot možna lokacija Centra sodobnih umetnosti, ki bi bil odprt tudi s pomočjo sredstev evropskih skladov. 4. februarja 2008 je bil ustanovljen Center urbane kulture Kino Šiška in julija 2009 se je končala prenova zgradbe. Sklici in opombe Glej tudi Kino Dvor Kino Vič Kino Komuna Kino Bežigrad Kino Triglav
Schronisko Antona Bavčera na Čavnie

Schronisko Antona Bavčera na Čavnie (słoweń. Koča Antona Bavčerja na Čavnu) – schronisko turystyczne, które leży między Velikim MOdrasovcem (1315 m) i Malą gorą (1034 m) na skraju Lasu Trnovskiego. Schronisko otwarto w 1974 i nosi imię alpinisty Antona Bavčera. Zarządza nim PD (Towarzystwo Górskie) Ajdovščina i jest otwarte w soboty, niedziele i święta, od początku maja do końca września. Ma przestrzeń dla gości z 50 miejscami i barem. Noclegi oferuje w dwóch pokojach z 10 łóżkami i we wspólnej sali z 30 miejscami. Dostęp z Ajdovščiny przez Lokavec (3-3,30h) z Vrtovina przez Kucelj (3,30h) z Predmei (1,30h) Szlaki na Veliki Modrasovec (1353 m) 30min. na Čaven (1185 m) 1,30h na Mali Golak Słoweńskim Szlakiem Górskim 3h Zobacz też Słoweński Szlak Górski Bibliografia Schronisko Antona Bavčera na Čavnie - Hribi.net Słoweński Związek Górski
Koča Antona Bavčerja na Čavnu

Koča Antona Bavčerja na Čavnu (1242 m) je planinska postojanka, ki stoji med Velikim Modrasovcem (1351m) in Malo goro (1034m) na obrobju Trnovskega gozda. Kočo so odprli leta 1947 in se imenuje po planincu Antonu Bavčerju. Upravlja jo Planinsko društvo Ajdovščina in je odprta ob sobotah, nedeljah in praznikih, od začetka maja do konca septembra. Ima gostinski prostor s 50 sedeži in točilnim pultom. Prenočišča nudi v dveh sobah s 10 posteljami in skupnem spalnico s 30 ležišči. Dostopi iz Ajdovščine skozi Lokavec (3-3 ure 30 min) iz Vrtovina čez Kucelj (3 ure 30 min) s Predmeje (1ura 30 min) Ture na Veliki Modrasovec (1353 m) 30min. na Čaven (1185 m) 1.30h na Mali Golak po SPP 3h Glej tudi Slovenska planinska pot seznam slovenskih planinskih postojank Zunanje povezave Koča Antona Bavčerja na Čavnu - Hribi.net Planinska zveza Slovenije
Rifugio Koča na Gozdu

Il Rifugio Koča na Gozdu è un rifugio situato nel comune di Kranjska Gora in Slovenia, a 1.226 m s.l.m. Storia Dista circa 8 km Kranjska Gora e nei pressi della cappella Russa presso il passo della Moistrocca. Fu inaugurato il 2 luglio 1922 e chiuso nel 1979. Il 24 maggio 1986 fu costruito al suo posto un nuovo rifugio più grande e moderno. Cime nelle vicinanze 4/5 h: Prisojnik Arrivo 8 km di strada da Kranjska Gora (2 ore a piedi) Percorsi 30 min: al Rifuglio Mihov a Vršič (1085 m) 1 h: alla Capanna di Erjavec sul Vršič (1525 m) Note Voci correlate Kranjska Gora Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Rifugio Koča Collegamenti esterni (SL) Sito ufficiale, su prezlc.si.
Koča na gozdu

Koča na gozdu (1226 m) je planinska postojanka, ki stoji ob cesti na Vršič, nad Veliko Pišnico. Nekoliko nižje je postavljena Ruska kapelica v spomin na ruske ujetnike, žrtve snežnega plazu med prvo svetovno vojno. Prva koča, poimenovana Rimlova koča, je bila zgrajena leta 1916 za potrebe graditeljev vršiške ceste med prvo svetovno vojno. Po vojni je bila preurejena v planinsko postojanko, odprto 2. julija 1922. Zaradi dotrajanosti so jo leta 1979 morali zapreti. Na njenem mestu je bila 24. maja 1986 zgrajena in odprta nova večja in sodobnejša postojanka. Upravlja jo PD Kranjska Gora. Dostop 8 km po cesti iz Kranjske Gore (peš 2 h) Prehodi 30 min: do Mihovega doma na Vršiču (1085 m) 1 h: do Erjavčeve koče na Vršiču (1525 m) Vzponi na vrhove 4 - 5 h: Prisojnik (2547 m), po Hanzovi poti Glej tudi Seznam slovenskih planinskih postojank Zunanje povezave Koča na Gozdu - Hribi.net www.pzs.si Koča na gozdu
Loka Lodge at Raduha

The Loka Lodge at Raduha (Slovene: Koča na Loki pod Raduho; 1,534 meters or 5,033 feet) is a mountain hostel that stands on the Loka Plateau in northern Slovenia. It is open from the start of June to the end of August. Starting points 1h: from the Vodol Pasture 3h: from the village of Luče 1¼h: from the Radušnik Farm 3¼h: from the village of Bistra Neighbouring hills 1¾h : Big Mount Raduha See also Slovenian Mountain Hiking Trail References Slovenska planinska pot, Planinski vodnik, PZS, 2012, Milenko Arnejšek - Prle, Andraž Poljanec ISBN 978-961-6870-04-7 External links Routes, Description & Photos Julius Kugyjeva pot treh dežel Etapa 5
Rifugio Loka

Il Rifugio Loka (in sloveno: Koča na Loki pod Raduho) è un rifugio situato nel comune di Kamnik in Slovenia, a 1.534 m s.l.m., situato ai piedi dell'altopiano Loka. Percorsi 1h: da Vodol 3h: da Luče 1¼h: verso la fattoria Radušnik 3¼h: verso Bistra Cime nelle vicinanze 1¾h : Raduha Bibliografia Slovenska planinska pot, Planinski vodnik, PZS, 2012, Milenko Arnejšek - Prle, Andraž Poljanec ISBN 978-961-6870-04-7 Voci correlate Alpi di Kamnik e della Savinja
Koča na Loki pod Raduho

Koča na Loki pod Raduho – schronisko górskie, które znajduje się na hali Loka na zboczu Raduhy na wysokości 1534 m. Otwarta jest od początku czerwca do końca września, w maju i październiku zaś w soboty, niedziele i święta. Zarządza nim PD (Towarzystwo Górskie) Luče. Dostęp z Luč koło Spodnjego i Zgornjego Nadlučnika oraz hali Kal z Črnej na Koroškem do Koprivnej i na Zgornje Sleme koło schroniska w Grohacie pod Raduhą i przez Durce droga leśna ze Strug koło hali Vodol do parkingu przed schroniskiem Linki zewnętrzne Koča na Loki pod Raduho - Hribi.net www.pzs.si Koča na Loki pod Raduho
Koča na Loki pod Raduho

Koča na Loki pod Raduho (1534 m) je planinska postojanka, ki stoji na planini Loka v pobočju Raduhe. Odprta je od začetka junija do konca septembra, maja in oktobra pa ob sobotah, nedeljah in praznikih. Upravlja jo PD Luče. Dostopi iz Luč mimo Spodnjega in Zgornjega Nadlučnika ter planine Kal iz Črne na Koroškem v Koprivno in na Zgornje Sleme mimo Koče v Grohotu pod Raduho in čez Durce gozdna cesta iz Strug mimo planine Vodol do parkirišča pod kočo Glej tudi seznam slovenskih planinskih postojank Zunanje povezave Koča na loki pod Raduho - Hribi.net www.pzs.si Koča na Loki pod Raduho
Schronisko na Hleviškiej planinie

Schronisko na Hleviškiej planinie (słoweń. Koča na Hleviški planini) – schronisko turystyczne tuż pod szczytem Hleviškiej planiny, nad doliną Idriji i Nikovej. Pierwsze małe schronisko wybudowano w 1948, w 1955 zaś nowe i większe schronisko, które było później wielokrotnie modernizowane i remontowane. Schroniskiem zarządza PD (Towarzystwo Górskie) Idrija i jest czynne w soboty, niedziele i święta. Dostęp z Idriji (1,30-2h) z Nikovej (1.30-2h) Szlaki na szczyt Hleviškiej planiny (908 m) 15min. Zobacz też Słoweński Szlak Górski Bibliografia Schronisko na Hleviški planini - Hribi.net Towarzystwo Górskie Idrija
Koča na Hleviški planini

Koča na Hleviški planini (818m) je planinska postojanka malo pod vrhom Hleviške planine nad dolino Idrije in Nikove. Prvo manjšo kočo so postavili leta 1948, leta 1955 jo je nova in večja koča, ki je bila pozneje večkrat posodobljena in prenovljena. Kočo upravlja Planinsko društvo Idrija in je oskrbovana ob sobotah, nedeljah in praznikih. Ima dva gostinska prostora s 45 sedeži in točilnim pultom, prenočišče pa nudi v dveh sobah s 15 posteljami. Dostopi iz Idrije (1.30-2h) iz Nikove (1.30-2h) Ture na vrh Hleviške planine (908 m) 15min. Glej tudi Slovenska planinska pot seznam slovenskih planinskih postojank Zunanje povezave Koča na Hleviški planini - Hribi.net Planinsko društvo Idrija
Schronisko na Kriškiej gorze

Schronisko na Kriškiej gorze (słoweń. Koča na Kriški gori) – schronisko turystyczne, które leży na słonecznej stronie zachodniego pasma Kriškiej gory. Zarządza nim Towarzystwo Górskie Križe. Opis Schronisko znajduje się na zachodniej stronie. Ponieważ na południe i zachód od schroniska nie ma lasu, dobrze widać przede wszystkim Gorenjska ravninę i w tle Alpy Julijskie. W pobliżu zaś dobrze widać Dobrčę z Lešanską planiną i Begunjščicę. Między obydwoma wymienionymi szczytami z tyłu widać Stol. Schronisko w letnim sezonie jest stale otwarte, a w innych porach roku w soboty, niedziele i święta. Przed schroniskiem jest wiele stołów i ław. Dostęp 2½h: z Tržiča, przez Veliką mizicę, transwersalą 1h: ze schronu w Goździe (Zavetišče v Gozdu) (891 m) 3h: ze scchronu w Goździe, przez Tolsti vrh 3h: z Domu pod Storžičem (1123 m), przez Tolsti vrh transwersalą Sąsiednie obiekty turystyczne 3½h: do schroniska na Kališču (1534 m) 1h: Tolsti vrh (1715 m) 4½h: Storžič, grzbietem Psicy Bibliografia Schronisko na Kriškiej gorze - Hribi.net www.pzs.si schronisko na Kriškiej gorze
Koča na Kriški gori

Koča na Kriški gori (1471 m) je planinska postojanka, ki stoji na prisojni strani zahodnega slemena Kriške gore. Upravlja jo PD Križe. Zgrajena je bila leta 1953, ob veliki podpori vojakov iz kriške vojašnice. Koča na Kriški gori je bila izbrana za Naj visokogorsko kočo leta 2020. Kočo napajajo sončni paneli in električni kabelski vod iz Gozda. Koča ima tudi žičnico katero je nekoč poganjal star avtomobilski motor (VW Beatle) ), ki so ga nadomestili z električnim. Dostopi 2½h: iz Tržiča, čez Veliko mizico, po transverzali 1h: od Zavetišča v Gozdu (891 m) 3h: od Zavetišča v Gozdu, čez Tolsti vrh 3h: od Doma pod Storžičem (1123 m), čez Tolsti vrh po transverzali POTI: Ta Strma - nekoliko zahtevnejša Ovčja - pot čez travnike pot iz Zavetišča v Gozdu Prehod 3½h: do Planinskega doma na Kališču (1534 m) Vzponi na vrhove 1h: Tolsti vrh (1715 m) 4½h: Storžič, po grebenu Psice Sklici Glej tudi seznam slovenskih planinskih postojank Slovenska planinska pot Zunanje povezave Koča na Kriški gori - Hribi.net www.pzs.si Koča na Kriški gori Koča na Kriški gori - Mountainsgeek.com Julius Kugyjeva pot treh dežel Etapa 7
Koča pri Savici

Koča pri Savici je horská chata nacházející se u parkoviště v Ukanci na konci silnice pod Komarčou západně od Bohinjského jezera v Julských Alpách, ve Slovinsku. Stavení je ve vlastnictví slovinského horského spolku PZS. Nad chatou se nachází vodopád Savica. Historie Někdejší strážnice jugoslávské pohraniční stráže byla přestavěna na horskou chatu v roce 1951. V roce 1990 prošla renovací a byla rozšířena. Přístup po silnici z Bohinjske Bistrice přes Ribčev Laz a Ukanc – 14 km (20 minut autem 1¼ hodiny na kole) po červené značce z Ukance – 1¼ hodiny Přechody po červené značce na Bregarjevo zavetišče na planini Viševnik přes Komarču kolem Črneho jezera – 2¾ minut po červené značce na Koču na Planini pri Jezeru přes Komarču kolem Črneho jezera – 3¼ hodiny po červené značce na Koču pri Triglavskih jezerih přes Komarču a kolem Črneho jezera – 3¾ hodiny po červené značce na Kosijev dom na Vogarju kolem Bohinjského jezera – 4 hodiny po červené značce na Dom na Komni – 4½ hodiny po červené značce na Koču pod Bogatinom – 5 hodin po červené značce na chatu Merjasec přes Ukanc – 5 hodin Výstupy po červené značce a placeném chodníku k vodopádu Savica – ½ hod. po červené značce na Pršivec (1761 m) přes Komarču kolem Črneho jezera – 3¼ hod. po červené značce na Vogel (1922 m) přes Ukanc – 6 hod. po červené značce na Šiju (1880 m) přes Ukanc – 6¼ hod. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Koča pri Savici na slovinské Wikipedii. Externí odkazy (slovinsky) Hribi.net, Koča pri Savici (slovinsky) Seznam koč, zavetišč in bivakov, Koča pri Savici (653 m) Obrázky, zvuky či videa k tématu Koča pri Savici na Wikimedia Commons
Koča pri Savici

Koča pri Savici (653 m) je planinska postojanka, ki stoji v zatrepu Bohinja, v Ukancu. V bližini se nahaja Slap Savica. Nekdanja jugoslovanska obmejna stražarnica je bila preurejena v planinsko postojanko leta 1951, prenovljena in povečana leta 1990. Upravlja jo PD Ljubljana - Matica. Dostopa ¾h: od hotela Zlatorog v Ukancu (560 m) 15 km iz Bohinjske Bistrice Prehodi 2½h: do Doma na Komni (1520 m) 4h: do Koče na Planini pri Jezeru (1453 m), čez Komarčo, mimo planine Viševnik 2¾h: do Koče pod Bogatinom (1513 m) 3h: do Koče pri Triglavskih jezerih (1685 m) Vzponi na vrhove 4h: Pršivec (1761 m), čez Komarčo, mimo Planine Viševnik Glej tudi seznam slovenskih planinskih postojank Zunanje povezave www.pzs.si Koča pri Savici
Schronisko pod Bogatinem

Schronisko pod Bogatinem (słoweń. Koča pod Bogatinom) – schronisko turystyczne, które leży na hali Na Kraju, w miejscu dawnego austriackiego szpitala wojskowego. Schronisko otwarto w 1932 i było w późniejszych latach wielokrotnie remontowane i unowocześniane. Zarządza nim PD (Towarzystwo Górskie) Bohinj - Srednja vas i jest otwarte od nowego roku do końca weekendu majowego oraz od początku czerwca do połowy października. Schronisko ma przestrzeń dla gości z 45 miejscami i barem. Noclegi oferuje w 11 pokojach z 42 łóżkami i w noclegowni zbiorczej z 14 miejscami. Dostęp z Domu na Komnie (15min) ze schroniska przy Savicy (2,45h) ze schroniska przy Savicy przez Komarčę (3,45h) z Lepeny przez Vratca (4-5h) Szlaki na Bogatin (1977m) 1.45h na Mahavšček (2008m) 2.15h na Krn (2245m) 5-7h Zobacz też Słoweński Szlak Górski Bibliografia Koča pod Bogatinom na Hribi.net Towarzystwo Alpinistyczne Pečjak www.pzs.si Schronisko pod Bogatinem
Koča pod Bogatinom

Koča pod Bogatinom (1513 m) je planinska postojanka, ki stoji na planini Na Kraju, v prostorih nekdanje avstrijske vojaške bolnišnice. Kočo so odprli leta 1932 in je bila v poznejših letih večkrat prenovljena in posodobljena. Upravlja jo PD Bohinj - Srednja vas in je oskrbovana od začetka novoletnih praznikov do konca prvomajskih praznikov ter od začetka junija do sredine oktobra. Koča ima gostinski prostor s 45 sedeži in točilnim pultom. Prenočišča nudi v 11 sobah s 42 posteljami in v skupni spalnici s 14 ležišči. Dostopi od Doma na Komni (15min) od Koče pri Savici (2.45h) od Koče pri Savici čez Komarčo (3.45h) iz Lepene čez Vratca (4-5h) Ture na Bogatin (1977m) 1.45h na Mahavšček (2008m) 2.15h na Krn (2245m) 5-7h Glej tudi Slovenska planinska pot seznam slovenskih planinskih postojank Zunanje povezave Koča pod Bogatinom na Hribi.net AD Pečjak www.pzs.si Koča pod Bogatinom
Koča na Planini pri Jezeru

Koča na Planini pri Jezeru je horská chata nacházející se na Planině pri Jezeru severovýchodně od Staré Fužiny a severně od Bohinjského jezera v Julských Alpách, ve Slovinsku. Stavení je ve vlastnictví slovinského horského spolku PZS. Kapacita chaty činí 79 lůžek v pokojích a sedm ve společné noclehárně. Zimní pokoj má kapacitu devět osob. V restauraci je 80 míst. Historie Původní chata byla přestavěna z bývalé sýrárny a roce 1976 otevřena pro veřejnost. V roce 1981 celá vyhořela a na jejím spáleništi byla v roce 1984 otevřena současná stavba. Přístup po silnici a červené značce z autobusové zastávky Vogar Blato – 1½ hodiny po červené značce a silnici z Planiny Blato – 1½ hodiny po červené značce od Kosijeva domu na Vogarju – 1¾ hodiny po červené značce z Koče pri Savici přes Komarču – 3¼ hodiny po červené značce ze Staré Fužiny přes Kosijev dom na Vogarju – 3¾ hodiny po červené značce z Ukance přes Komarču – 4¼ hodiny Přechody po červené značce na Bregarjevo zavetišče na planini Viševnik – 30 minut po červené značce na Kosijev dom na Vogarju – 1¾ hodiny po červené značce na Koču pri Triglavskih jezerih (1685 m) – 2½ hodiny po červené značce na Dom na Komni kolem Črneho jezera – 3½ hodiny po červené značce na Zasavsku koču na Prehodavcih přes Dedno polje a dolinu Za Kopico – 3¾ hodiny po červené značce na Vodnikov dom na Velem polju přes Planinu v Lazu a Mišeljsku planinu – 4½ hodiny Výstupy po červené značce na Vodični vrh (1621 m) ½ hod. po červené značce na Pršivec (1761 m) přes planinu Viševnik 1 hod. po červené značce na Malou Tičarici (2072 m) přes Dedno polje a Planinu Ovčarija 2½ hod. po červené značce na Malou Zelnarici (2310 m) přes Dedno polje 2¾ hod. po červené značce na Jezerni Stog (2072 m) přes Planinu Blato a Planinu Krstenica 3 hod. po červené značce na Ogradi (2087 m) přes Planinu na Lazu 3¼ hod. po červené značce na Debeli vrh (2369 m) přes Planinu na Lazu 3¼ hod. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Koča na Planini pri Jezeru na slovinské Wikipedii. Externí odkazy (slovinsky) Hribi.net, Koča na Planini pri Jezeru (slovinsky) Seznam koč, zavetišč in bivakov, Koča na Planini pri Jezeru (1453 m) Obrázky, zvuky či videa k tématu Koča na Planini pri Jezeru na Wikimedia Commons
Koča na Planini pri Jezeru

Koča na Planini pri Jezeru (1.453 m) je planinska koča na istoimenski planini, eni številnih nekdanjih fužinskih planin v Julijskih Alpah, v severnem vznožju Pršivca. Na dnu planine se nahaja Jezero, napol obdano s temnim smrekovim gozdom. Prvotna postojanka je bila predelana iz nekdanje sirarne, sedanja pa je zgrajena na pogorišču njene predhodnjice 2. septembra 1984. Upravlja jo PD LPP. Dostop 2h: od Kosijevega doma na Vogarju (1.054 m), Prehodi 2½h: do Koče pri Triglavskih jezerih (1.685 m), mimo planin Dedno polje (1.453 m) in Ovčarija (1.660 m), 5h: do Vodnikovega doma na Velem polju (1.817 m), mimo Planine v Lazu (1.560 m), 4h: do Zasavske koče na Prehodavcih (2.071 m), mimo Dednega polja in doline Za Kopico. Tura 2h: Pršivec (1.761 m), mimo Planine Viševnik. Glej tudi seznam slovenskih planinskih postojank Zunanje povezave Koča na Planini pri Jezeru - Hribi.net pzs.si Koča na Planini pri Jezeru
Liste der Naturparks in Slowenien

Hintergrund In Slowenien fasst man nach dem Naturschutzgesetz 2004 unter dem Begriff ‚Naturpark‘ (slowenisch zavarovani park) „großflächige Schutzgebiete“ zusammen (Art. 67). den Triglav Nationalpark (narodni park Art. 69, einziger Nationalpark Sloweniens) drei Regionalparks (regijski park Art. 70; Regionalpark Škocjanske jame, Regionalpark Kozjansko, Regionalpark Notranjska) 37 Landschaftsschutzparks (krajinski park Art. 71) (Stand Februar 2024). Die Republik Slowenien hat 13 % ihres Staatsgebietes unter dem Gesichtspunkt des langfristigen Naturschutzes, der Artenvielfalt und der einzigartigen Landschaftsmerkmale unter Schutz gestellt. Zu den Schutzgebieten gehören ein Nationalpark, drei Regional- und 37 Landschaftsschutzparks sowie 66 Naturschutzgebiete und über 1200 Naturdenkmäler. Darüber hinaus gibt es in Slowenien zwei Geoparks. Liste Nationalpark, Regional- und Landschaftsschutzparks Weblinks Naturparks in Slowenien. Homepage der Vereinigung der Naturpark Sloweniens (Skupnost naravnih parkov Slovenije) National- & Landschaftsparks in Slowenien auf kroati.de Einzelnachweise
Krekova koča na Ratitovcu

Krekova koča na Ratitovcu (1642 m) stoji na travnati planoti tik ob Gladkem vrhu (1667 m), kjer se Ratitovčevo sleme strmo prevesi v jugovzhodno pobočje. Prvo kočo je postavila selška podružnica SPD in je bila odprta 9. avgusta 1925 kot Krekova koča. Poimenovana je po Janezu Evangelistu Kreku (1865-1917), med drugim organizatorju slovenskega zadružništva, ki je menda rad hodil na Ratitovec. Med drugo svetovno vojno, natančneje 1. maja 1943 je bila požgana. Leta 1954 je PD Železniki postavilo novo kočo. Leta 1968 so zgradili prizidek, leta 1987 je bil zgrajen sanitarni prizidek z zimsko sobo. Leta 1999 pa so jo priključili na javno električno omrežje ter jo začeli ponovno prenavljati. Popolna prenova je bila končana leta 2004. Koča ima po prenovi v štirih gostinskih prostorih 100 sedežev, točilni pult; v 3 sobah je 12 postelj, na skupnem ležišču pa 12 ležišč; WC, umivalnica z mrzlo vodo. En gostinski prostor ogrevajo s kmečko pečjo, voda je kapnica. 200 m od Krekove koče je t. i. »mala koča«, ki je bila postavljena leta 1990 in služi kot zimska soba in je odprta celo leto. Pozimi se v njej nahaja knjiga vpisov, kamor se vpisujejo redni obiskovalci Ratitovca. V glavni sezoni, od junija do septembra, je Krekova koča odprta vsak dan, v preostalih mesecih pa samo ob vikendih ter praznikih. Do koče vodi veliko poti, najbolj znana pa je pot s Prtovča, ena po levi čez Poden in ena pot po desni čez Razor. Pri obeh variantah je čas hoje približno eno uro in pol. Razgledi Koča, še bolj pa Gladki vrh, nudi obširen razgled. Na vzhodni strani se razteza Križnogorsko sleme in spodnji del Selške doline; proti jugovzhodu se vrstijo vrhovi Lubnik, Stari in Mladi vrh ter Koprivnik, za njimi pa Sorško polje in Ljubljanska kotlina ter v daljavi Posavsko hribovje; še dlje na obzorju je Snežnik. Na jugu je Blegoš, na jugozahodni strani vidimo vasi Torka in Ravne, na drugi strani Selške doline razpotegnjeno Davčo, nad njo Porezen in Trnovski gozd. Proti zahodu je venec Spodnjih Bohinjskih gora s Črno prstjo, Rodico in Voglom. Na severozahodu preko Jelovice in Pokljuke pogled seže do Triglava, na severu vidimo Karavanke in Kamniške Alpe. Vzponi na vrhove Altemaver (1679 m), 0.20 h (Lahka planinska pot) Kosmati vrh (1643 m), 1.00 h (Lahka planinska pot) Zunanje povezave PZS-koče
Liste der Straßen und Plätze von Ljubljana 1877

Die folgende Auflistung enthält die Straßen- und Platznamen in Laibach (Altstadt von Ljubljana) im Jahr 1877 in alphabetischer Sortierung auf Grundlage von: Häuser-Verzeichnis der Landeshauptstadt Laibach, 1877 Die Bezeichnungen der Stadtteile beziehen sich auf den nebenstehend abgebildeten Stadtplan. Berücksichtigung finden weitere Quellen: Namen und Lage Karten und Ansichten von Laibach Siehe auch Liste der Straßen und Plätze in Ljubljana Straßennamen von Ljubljana Sankt-Peter 1902 bis 1924 Weblinks Einzelnachweise
Piazza Krek

Piazza Krek (in sloveno Krekov trg) è una piazza di Lubiana, la capitale della Slovenia. Si trova ai piedi della collina del castello di Lubiana, tra piazza Vodnik e la galleria di via Kopitar. Storia La piazza fu costruita nel 1816 a seguito della demolizione di alcune mura antiche della città. All'inizio il progetto prevedeva di rendere il nuovo spiazzo un'area verde con la piantumazione di alberi, ma successivamente si decise di creare un'area di sostegno al mercato. Originariamente chiamata piazza della Fiera (Sejemski trg, o Jarmanski plac), tra il 1876 ed il 1918 divenne piazza Francesco Giuseppe, in onore di Francesco Giuseppe I d'Austria, e nel 1918 piazza Pietro, in onore del re Pietro I di Serbia. Dal 1919 la piazza è intitolata al politico e giornalista sloveno Janez Evangelist Krek. Attualmente la piazza è usata come parcheggio pubblico per automobili. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Piazza Krek