NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dobrava, Maribor

Pokopališče (in spominski park) Dobrava se nahaja v Mariboru, blizu ulice Dogoše. Nastanek pokoplaišč(a) Zgodba pokopališča Dobrava sega v sredino 20. stoletja. Nastale so prve ideje za opustitev mestnih pokopališč in gradnje velikega centralnega pokopališča v Stražunskem gozdu. Pokopališče je začelo dobivati svojo podobo med letom 1980 in 1985. Leta 1985, 15. junija je začelo z obratovanjem. Niko Stare in Dušan Muravec iz ZUM (Zavoda za Urbanizem Maribor) sta imela ključno vlogo pri načrtovanju pokopališča, znotraj Komunaprojekta pa je prevzel projekt arhitekt Vlado Emeršič. Z ozirom na naravne dejavnosti, se Pokopališče Dobrava deli v dve značilni kranjski območji: na tratno na njivskem zemljišču ter na gozdno oz. parkovno - tratni del pokopališča predstaclja območje, ki je za pokopavanje prevzelo glavni delež površin, predvsem za klasične (zemeljske) pokope. - Pri gozdnem (parkovnem) delu pokopališča se pri formiranju grobnih polj upošteva že obstoječa mreža poti. Posebnosti pri pokopališču Dobrava so, da je bilo prvotno zasnovano kot zelena travnata površina. Imela je manjša spominska obrežja, kar pomeni, da se s kamnom ali drugimi ureditvenimi elementi niso pokrivala grobna mesta. Zasnova je preveč odstopala od tradicionalnih slovenskih pokopališč, zato se je sčasoma dopustili manjši arhitekturni odmiki od prvotne zasnove, a kljub temu so tratni grobovi in s cipresami ločena grobna polja še vedno posebnost. Pomembnejši deli pokopališča Dobrava so poleg tratnega in gozdnega dela tudi: • kermatorij in poslovni objekt, • muslimanski predel grobov, • grobno polje za razteos pepela umrlih, • Park spominov, ki na mariborskem območju simbolno povezuje vsa vojna grobišča (Spominski park Dobrava) ter • pokopališče za male živali. VIRI: [1] [2] [3] [4]
Športni park Brajda

Športni park Brajda je že od leta 1933 dom tolminskih nogometašev. Danes je dom nogometnega kluba NK Tolmin. Nahaja se v mestu Tolmin v isto imenski občini. V letu 1967 je bil v športnem parku izgrajen nov stadion. Športni park Brajda meri 38.787 m2. Park obsega atletski in nogometni stadion, zunanja športna igrišča, teniški igrišči in spremljajoče objekte. Nogometni stadion ima glavno in pomožno nogometno igrišče. Tribuna ima 250 sedežev. Športni kompleks je namenjen šolski športni vzgoji, športni vadbi in tekmovanjem v atletiki, nogometu, malem nogometu, košarki, rokometu, tenisu in odbojki na mivki ter športni rekreaciji. Leta 2014 je bil nogometni stadion na Brajdi posodobljen za potrebe nastopanja članskega moštva v 2. SNL. Leta 2024 je bil športni park obnovljen. Večnamenskemu stadionu so povečali kapaciteto na 500 sedežev da ustreza normativom za igranje v 2. SNL. Zunanje povezave
Ginnasio Antonio Sema

Il Ginnasio Antonio Sema (in sloveno Gimnazija Antonio Sema) è una scuola pubblica per la minoranza italiana a Portorose in Slovenia. La scuola fu istituita nel 1992. Voci correlate Unione Italiana Italiani di Slovenia Collegamenti esterni Sito ufficiale della Scuola, su ginnasiosema.net.
Bloudkova velikanka

Le Bloudkova velikanka ou Rožman/Bloudkova velikanka est un tremplin de saut à ski situé à Planica en Slovénie. Historique Le tremplin a été construit en 1934 à l'initiative de Josa Gorca avec Ivan Rožman (sl) comme concepteur. En 1941, Johann Lahr réalise le record du monde avec 111 m lors d'un concours de saut. Lors du même concours Paul Kraus et Rudi Gering (en) battent ce record. Au total, treize records du monde ont été battus sur ce tremplin. Bibliographie (sl) Enciklopedija Slovenije (sl), 1997 (no) Arne Thoresen, Lengst gjennom lufta : et 200 år langt svev gjennom hopphistorien, Oslo, Versal Forlag, 2007, 375 p. (ISBN 978-82-8188-030-6), p. 70-71 et 72-75 Notes et références Articles connexes Liste de tremplins de saut à ski Stanko Bloudek (en) Letalnica Bogo Šramel Srednja Bloudkova (en) Planica Nordic Centre (en) Liens externes Ressource relative au sport : Ski Jumping Hill Archive (en + sl) Site officiel Planica Nordic Centre Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du saut à ski Portail du combiné nordique Portail de la Slovénie
Bloudkova velikanka

Il Bloudkova velikanka è un trampolino situato a Planica, in Slovenia, entro il complesso Nordijski center Planica ("Centro nordico Planica"). Storia Aperto nel 1934, l'impianto faceva parte dello stesso complesso del trampolino normale HS100 Srednija e ha ospitato numerose tappe della Coppa del Mondo di salto con gli sci. I due salti sono stati in seguito smantellati; il trampolino lungo HS140 aveva il punto K a 130 m e il primato di distanza appartiene al giapponese Noriaki Kasai (147,5 m nel 1998). Al loro posto nel 2012 è stato costruito il nuovo complesso Nordijski center Planica, con due trampolini principali: un HS139 e un HS104. Caratteristiche Il trampolino lungo HS139 ha il punto K a 125 m e il primato ufficiale di distanza appartiene allo sloveno Peter Prevc (142 m nel 2014); nello stesso anno sono stati stabiliti anche il primato ufficioso (149 m), da Anže Lanišek, e quello femminile (135 m), da Sara Takanashi. Il trampolino normale HS104 ha il punto K a 85 m e il primato ufficiale di distanza appartiene allo sloveno Dejan Judež (106 m nel 2014); nello stesso anno è stato stabilito anche il primato femminile (102,5 m), da Sara Takanashi e Daniela Iraschko. Note Voci correlate Letalnica Srednija Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Bloudkova Velikanka Collegamenti esterni (DE, EN, PL) Scheda Skisprungschanzen.com, su skisprungschanzen.com. URL consultato il 27 ottobre 2013. (DE, EN, FR) Risultati sul sito della FIS, su data.fis-ski.com. URL consultato il 22 marzo 2012.
Bloudkova Velikanka

Bloudkova Velikanka, officiellt: Velika Rožman/Bloudkova skakalnica (Rožman/Bloudeks stora backe), tidigare kallad Velikanka (Stora backen), är en hoppbacke i Planica i Slovenien. Den var världens första skidflygningsbacke. Backen har K-punkt 120 meter och backstorlek (Hill Size) 130 meter. Backen är uppkallad efter konstruktörerna Stane Rožman och Stanko Bloudek. Historia Konstruktören Stanko Bloudek började 1931 planlägga världens största hoppbacke. Efter tre år med byggarbeten restes backen och invigdes 23 mars 1934. Birger Ruud från Norge hoppade 92 meter under invigningstävlingen, vilket var nytt världsrekord. De närmaste åren blev nästan alla världsrekord satta i Velikanka. Sepp Bradl från Österrike hoppade som första backhoppare i världen över 100 meter i backen då han hoppade 101 meter 15 mars 1936. 1941 förbättrades världsrekordet till 118 meter, satt av Rudi Gering (etnisk tjeck, men tävlade för Tyskland efter annekteringen av Sudetenland). Efter andra världskriget renoverades och ombyggdes backen under ledning av Stanko Bloudek och användes i skidflygningsveckor 1947 och 1948. Det sattes dock bara ett nytt världsrekord i Velikanka efter andra världskriget. Fritz Tschannen från Schweiz hoppade 120,0 meter under skidflygningsveckan 1948. Under 1950-talet fick Velikanka konkurrens från bland annat Heini Klopfer-backen i Oberstdorf i dåvarande Västtyskland. Senare tillkom också skidflygningsbacken Kulm i Bad Mitterndorf i Österrike ock även Vikersundbacken i Norge. Velikanka kunde inte ombyggas och göras större där den låg. Av den orsaken byggdes en ny backe i Planica. Backen konstruerades av bröderna Janez och Lado Gorišek och öppnades 1969. Den nya, större skidflygningsbacken övertog namnet Velikanka (numera Letalnica bratov Gorišek, oftast kallad bara Letalnica) och den gamla backen omdöptes till Bloudkova Velikanka (Bloudeks stora backe). Bloudkova Velikanka användes sedan som stor backe och bland annat världscuptävlingar arrangerades i backen mellan 1980 och 1998. Sedan stängdes backen och 2001 rasade tornet samman. En normalbacke, (Normalna Bloudkova skakalnica eller Skakalnica Stano Pelan) med K-punkt 90 meter låg vid sidan om Bloudkova Velikanka, men är också stängd och demonterad. Planica konkurrerar om att få arrangera Skid-VM 1917. Planer finns att renovera backarna i Planica och bygga en längdåkningsarena i anknytning till backarna. Planica Nordic Center är tänkt som arena om Planica tilldelas Skid-VM 2017. Backrekord Första backrekordet i Velikanka sattes 4 februari 1934 av Franc Palme då han hoppade 55 meter under invigningen av backen. Tävlingen gällde som jugoslaviskt mästerskap. Sista världsrekordet i backen sattes av Noriaki Kasai från Japan under världscupdeltävlingen 22 mars 1998. Han hoppade då 147,5 meter. Världsrekord i Velikanka Viktiga tävlingar Källor Ski Jumping Hill Archive Planica 1934-2011: All international competitions, all podium winners and competitors with the longest ski jumps and flights Backrekorder i Planica skispringen.com: Weltrekord Skifliegen - complete list (foruminlägg) (tyska)
Jeredovce

Jeredovce so najsevernejše Pivško presihajoče jezero in edino v Občini Postojna. Ležijo vzhodno od Žej, kjer je včasih potekala pot na Bile. Je tudi najmanj poznano izmed vseh Pivških presihajočih jezer. V okolici je zelo rodovitna zemlja, zato je bilo tu včasih popularno kmetovanje, vendar se je v zadnjih tridestih letih, odkar je jezero v vojaškem območju Poček, se je okolica zarasla z drevesi. Okolica je tudi prerita z odtisi tankovskih gosenic. Leži v istoimenski potegnjeni, z blagimi pobočji obrobljeni globeli, ki jih lahko hitro preplavi in se s tem kar nekajkrat poveča. Dno globeli je na 537 m nadmorske višine, kar je precej visoko glede na gladino reke Pivke v bližini, zato se bolj poredko napolni. Jezero je precej težko opaziti iz zraka, saj se skriva pod krošnjami dreves. V jezeru se radi zadržujejo hribski urhi, okrog njega pa metulji ogrožene vrste reblov mravljiščar (Maculinea rebeli). V jezeru so našli tudi primerke endemične vrste kraški škrgonožec (Chirocephalus croaticus), ki stalno živi le v Petelinjskem jezeru. Največjo grožnjo ohranjenosti območja ezera predstavlja lega v vadišču Poček. Leži tudi v enem izmed najbolj geološko raznolikih območij Pivške kotline. Jezero je del Izove pohodne poti. Jeredovce so ekološko pomembno območje, zavarovane pod Natura 2000, in so potencialno posebno varstveno območje, vendar ne spadajo v krajinski park Pivška presihajoča jezera. Spadale naj bi pod regijski park Snežnik, katerega ustanavljanje se je zaustavilo leta 2002. Razglašena so tudi za Natura 2000 območje za ptice. Vodostaj Najvišja izmerjena gladina vode je 542 m. Žejci pravijo, da vedo, kdaj je voda v Jeredovcah, saj takrat postanejo aktivni Žejski izviri, še posebej izvir Šulk. V poplavah novembra 2000 se je voda pojavila tudi v šestih vrtačah proti severovzhodu. V najsevernejših dveh je vodna gladina dosegla 546 m n. v. Povprečnega vodostaja se ne meri. Zemljišča Zemljišča v okolici Jeredovc so poraščena z gozdom, medtem ko na dnu jezera rastejo vzhodna submediteranska suha travišča (Scorzoneretalia villosae). Leži na zemljiščih št. 872, 874/3, 874/4, 875/2, 901/62, 901/121, 901/122, 901/123, 901/124, 901/125, 915/1, 915/2, 916, 918, 919, 920, 921 in 922, ki se nahajajo v katastrski občini 2491 (Matenja vas). Prepoznavnost Leta 2007 je Tanja Vasilevska izvedla anketo o prepoznavnosti jezer. Anketirala je 87 prebivalcev naselij v Pivški kotlini, ki so bili različnih starosti in z različno stopnjo izobrazbe. Podatki so prikazani v spodnji preglednici. Jeredovce so tako eno izmed najslabše prepoznanih jezer. Viri Glej tudi seznam jezer v Sloveniji krajinski park Pivška presihajoča jezera Pivka (reka) presihajoče jezero kras Zunanje povezave anketa zemljevid na Geopediji Arhivirano 2017-07-29 na Wayback Machine.
Dom pod Storžičem

Dom pod Storžičem je horská chata nacházející se v masivu hory Storžič, v západní části Kamnicko-Savinjských Alp, ve Slovinsku. Stavení je ve vlastnictví slovinského horského spolku PZS, sekce Tržič. Kapacita chaty činí 68 lůžek a 60 míst v restauraci. Není k dispozici winterraum. Historie Chata byla postavena v roce 1939. V roce 1955 se chata přistavovala, aby mohla sloužit také jako noclehárna a v roce 1959 byla přivedena elektřina. V roce 1981 prošla chata poslední modernizační úpravou. Poloha Dom pod Storžičem leží na konci údolí Lomščica, kde k ní je přivedena sjízdná silnice z obce Grahovše. U chaty je menší parkoviště. Její poloha přímo pod severním svahem Storžiče (2132 m) z ní dělá dobrý startovní bod pro turisty a horolezce. Možné cíle Storžič (2132 m) skrz vhloubení v severní stěně zvané Žrelo 3 hod. Storžič (2132 m) přes hřeben Škarjev rob 3,30 hod. Storžič (2132 m) přes Malou a Velikou Poljanu po hřebeni Psica 3,30 hod. Tolsti vrh (1715 m) přes Malou Poljanu 2 hod. Ženiklovec (1715 m) přes sedlo Javorniški preval 2 hod. Bela peč (1583 m) přes planinu Javornik 2 hod. Stegovnik (1692 m) přes planinu Javornik 3 hod. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dom pod Storžičem na Wikimedia Commons
Storžič Lodge

The Storžič Lodge (Slovene: Dom pod Storžičem; 1,123 meters or 3,684 feet) is a mountain hostel in the upper part of the Lomščica Valley, near the Jesenje Pasture in northwestern Slovenia. The first lodge was built in 1938 and was called the Verbič Lodge (Verbičeva koča); it caught fire one year later. It burned in 1941 when German forces attacked the Storžič Battalion. The current brown shingled hut was built in 1951. Access 3h: from the town of Tržič through the village of Lom pod Storžičem 3½h: from the Forest Shelter (Zavetišče v Gozdu; 891 m), via the Little Poljana Pasture (Mala Poljana; 1325 m) 3½-4h: from Spodnje Jezersko, via the Podstoržec Pasture Nearby lodges 3h: to the Mount Križe Lodge (Koča na Kriški gori; 1471 m), via Fat Peak (Tolsti vrh; 1715 m), via the Slovenian Mountain Hiking Trail 2½h: to the Kališče Lodge (Planinski dom na Kališču; 1534 m), via the Javornik Pass (Javorniški preval) and the Bašelj Pass (Bašeljski preval) Nearby mountains 3h: Stegovnik (1692 m), via Mount Javornik 3½h: Storžič (2132 m), via the Psice Ridge 3½h: Storžič (2132 m), via Škar Crag (Slovene: Škarjeva peč), on the Slovenian Mountain Hiking Trail 3h: Storžič (2132 m), via the Žrelo Gorge References Slovenska planinska pot, Planinski vodnik, PZS, 2012, Milenko Arnejšek - Prle, Andraž Poljanec ISBN 978-961-6870-04-7 External links Routes, Description & Photos Dom pod Storžičem (slo)
Dom pod Storžičem

A Dom pod Storžičem (magyarul Ház a Storžič alatt) egy 1123 méter magasan levő hegyi pihenőhely. A Lomščica völgy felső részén helyezkedik el, a Jesenje hegy közelében. Eredetileg egy Verbič nevű személy háza volt, majd 1938-ban átalakították hegyi házzá. A következő évben részlegesen leégett, és véglegesen megsemmisült 1941. augusztus 5-én, a németeknek a storžiči zászlóalj elleni támadása során. A mostani házat 1951 szeptemberében nyitották meg. Szépen látható a Storžič északi fele, a Tolsti csúcs, valamint a Karavankák. A Tržiči Hegyi Társaság tartja rendben. Megközelítés 3h: Tržičtől Lom pod Storžičem nevezetű falun keresztül (9 km) 3½h: Zavetišče v Gozdu (Hegyi Menedék) (891 m), a Mala Poljanán keresztül (1325 m) 3½-4h: Spodnje Jezersko felől, a Podstoržec hegy mellett Átjárás 3h: a Koča na Kriški gori hegyi házig (1471 m), a Tolsti csúcson keresztül (1715 m), a Szlovén hegyi ösvény mentén 2½h: a Planinski dom na Kališčuig (1534 m), a Javorniki és a Bašelji átjárón keresztül Közeli hegycsúcsok 3h: Stegovnik (1692 m), a Javornik hegyen keresztül 3½h: Storžič (2132 m), a Psica gerincen át (nehéz út) 3½h: Storžič (2132 m), a Škarjeva pečen keresztül, a Szlovén hegyi ösvény mentén 3h: Storžič (2132 m), a Žrelán keresztül További információk Dom pod Storžičem - Hribi.net Részletes leirás az utakról föl a Storžičra Tržiči Hegyi Társaság Jegyzetek
Rifugio Storžič

Il Rifugio Storžič è un rifugio situato nel comune di Tržič in Slovenia, a 1.123 m s.l.m. Percorsi 2h: da Tržič (Lom pod Storžičem) 3½h: dalla foresta Shelter 3½-4h: da Jezersko Cime nelle vicinanze 3h: Stegovnik (1692 m), via Mount Javornik 3½h: Storžič (2132 m), via Psice Ridge 3½h: Storžič (2132 m), via Škar Crag 3h: Storžič (2132 m), via Žrelo Gorge Rifugi nelle vicinanze 3h: al rifugio Monte Križe(Koča na Kriški gori; 1471 m) 2½h: al rifugio Kališče Bibliografia Slovenska planinska pot, Planinski vodnik, PZS, 2012, Milenko Arnejšek - Prle, Andraž Poljanec ISBN 978-961-6870-04-7 Voci correlate Alpi di Kamnik e della Savinja Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Rifugio Storžič
Dom pod Storžičem

Dom pod Storžičem – schronisko turystyczne, znajdujące się w górnej części doliny Lomščicy w pobliżu hali Jesenje, w masywie Storžiča. Pierwotną chatę przekształcono w schronisko w 1938, ale już w następnym roku spłonęło. Współczesne schronisko zostało wybudowane we wrześniu 1951, a w 1959 doprowadzono prąd. W 1981 schronisko przeszło remont. Opis Dom pod Storžičem leży na końcu doliny Lomščicy, którą prowadzi do niego przejezdna droga ze wsi Grahovše. W pobliżu schroniska znajduje się mały parking. Jego położenie bezpośrednio pod północnym stokiem Storžiča czyni z niego dobry punkt startowy dla turystów. Dobrze widać z niego pobliską północną ścianę Storžiča, Tolsti vrh i Karawanki. Zarządza nim PD (Towarzystwo Górskie) Tržič. W schronisku znajduje się 68 łóżek i 60 miejsc w jadalni. Brak pokoju zimowego. Otwarte jest od 15 czerwca do końca września, a także w soboty, niedziele i święta. Znajduje się na trasie Słoweńskiego Szlaku Górskiego. Dostęp 9 km (3h): z Tržiča przez Lom pod Storžičem 3½h: ze schronu w Goździe (Zavetišče v Gozdu, 891 m), przez Malą Poljanę (1325 m) 3½-4h: ze Spodnjego Jezerska, koło hali Podstoržec Sąsiednie obiekty turystyczne 3h: do schroniska na Kriškiej gorze (1471 m), przez Tolsti vrh (1715 m), Transwersalą 2½h: do schroniska na Kališču (1534 m), przez Javorniški i Bašeljską Przełęcz 3h: Stegovnik (1692 m), przez halę Javornik 3½h: Storžič (2132 m), grzbietem Psicy 3½h: Storžič (2132 m), przez Škarjeve peči, Transwersalą 3h: Storžič (2132 m), przez Žrelo Zobacz też Słoweński Szlak Górski Przypisy
Dom pod Storžičem

Dom pod Storžičem (1123 m) je planinska postojanka, ki stoji v zgornjem delu doline Lomščice v bližini planine Jesenje. Prvotna planšarska ali Verbičeva koča je bila preurejena v planinsko leta 1938, vendar je že naslednje leto pogorela. Verbičevo kočo so dokončno požgali 5. avgusta 1941, ob nemškem napadu na Storžiški bataljon. Sedanji dom je bil zgrajen septembra 1951. Od njega je lep pogled na bližnjo severno steno Storžiča, Tolsti vrh in Karavanke. Upravlja ga PD Tržič. Dostopi 9 km (3h): od Tržiča skozi Lom pod Storžičem 3½h: od Zavetišča v Gozdu (891 m), čez Malo Poljano (1325 m) 3½-4h: s Spodnjega Jezerskega (Jezersko), mimo planine Podstoržec Prehodi 3h: do Koče na Kriški gori (1471 m), čez Tolsti vrh (1715 m), po transverzali 2½h: do Planinskega doma na Kališču (1534 m), čez Javorniški in Bašeljski preval Vzponi na vrhove 3h: Stegovnik (1692 m), čez planino Javornik 3½h: Storžič (2132 m), po grebenu Psice 3½h: Storžič (2132 m), čez Škarjeve peči, po transverzali 3h: Storžič (2132 m), skozi Žrelo Glej tudi seznam slovenskih planinskih postojank Slovenska planinska pot Zunanje povezave Dom pod Storžičem - Hribi.net www.pzs.si Dom pod Storžičem
Jezero za Kalcem

Jezero za Kalcem, Veliki dol za Kalcem ali Jezero v Velikem dolu za Kalcem je eno manjših Pivških presihajočih jezer, ki se nahaja v dolini Veliki dol, severno od gradu Kalec. Dno kotanje je na enaki višini kot dno kotanje Kalskega jezera (553,8 m), vendar se jezero manjkrat pojavi, ker je bolj oddaljeno od reke Pivke. V dolino je po jugozahodnem pobočju speljan kolovoz. Vodostaj Jezero se napolni redkeje, saj je precej oddaljeno od reke Pivke. Najprej se v jamčih nekdanjih njiv pojavijo luže. O jezeru lahko govorimo, ko se luže spojijo. Ob višjih ojezeritvah ne poplavi le severnega dela kotanje, ta je le izjemoma poplavljen. V sponji tabeli so glavne stopnje ojezerjenja, pri katerih lahko pride tudi do manjših odstopanj. Praznjenje Pri praznjenju si faze sledijo obratno. Najprej se jezero zmanjša le na osrednji del kotanje, kjer se nato spet loči na štiri luže. Voda se najdlje zadrže v srednjih dveh. Rastlinstvo Dno jezera za Kalcem poraščajo srednjeevropski higromezofilni nižinski travniki s prevladujočo visoko pahovko, pobočja pa submediteranskoilirski polsuhi travniki ter submediteranska listopadna grmišča. Vzhodno prepadno pobočje do vznožja porašča gozdni otok, kjer v vznožju ležita tudi dva nasada nizkih smrek. Lastnik zemljišča kotanjo pokosi dvakrat letno, prvič na sredini junija ali že prej, drugič pa avgusta ali septembra. Zemljišča V preteklosti je bilo dno preorano z njivami, kar lahko razberemo iz franciscejskega katastra, sedaj pa dno kotanje poraščajo travniki, ki so redno košeni. Leži na zemljišču št. 3436/18, ob izredno veliki ojezeritvi pa tudi na 3436/20, obe sta v katastrski občini 2509 (Bač). Sosednja vrtača Sosednja vrtača ježi 35 m jugozahodno od jezera, z dnom 4,5 m višje na 558,3 m n. v. Vodostaj Zaradi višje nadmorske višine se vrtača bolj poredko napolni z vodo, običajno ko jezero za Kalcem že prekriva večino kotanje. Ko pa se napolni, je lahko gladina vode zaradi bolj razpokanih kamnin pod vrtačo in velikega pritiska podtalnice višje, kot v jezeru za Kalcem. Rekord je bil novembra 2000, ko je bila gladina kar 5 m višje. V sponji tabeli so glavne stopnje ojezerjenja, pri katerih lahko pride tudi do manjših odstopanj. Pri praznjenju si faze sledijo ravno obratno. Zemljišča Vrtača leži na zemljišču 3436/18 v katastrski občini 2509 (Bač). Zemljišče je redno košen travnik. Zaščitenost & prepoznavnost Zaščitenost Jezero je ekološko pomembno območje, opredeljeno je tudi kot potencialno posebno varstveno območje. Trenutno je pod varstvom Natura 2000 in kot območje IBA, ni pa del krajinskega parka Pivška presihajoča jezera. Prepoznavnost Leta 2007 je Tanja Vasilevska izvedla anketo o prepoznavnosti jezer. Anketirala je 87 prebivalcev naselij v Pivški kotlini, ki so bili različnih starosti in z različno stopnjo izobrazbe. Podatki so prikazani v spodnji tabeli. Jezero za Kalcem torej spada med manj prepoznana Pivška presihajoča jezera. Viri Glej tudi seznam jezer v sloveniji krajinski park Pivška presihajoča jezera Pivka (reka) presihajoče jezero kras Zunanje povezave anketa zemljevid na geopediji Arhivirano 2017-07-29 na Wayback Machine.