NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Župnija Bakovci

Župnija Bakovci je rimskokatoliška teritorialna župnija Dekanije Murska Sobota Škofije Murska Sobota s sedežem v Bakovcih. Zgodovina Kakor poročajo stari viri, je naselje Bakovci več kot 900 let pripadalo Župniji Murska Sobota. Potreba, da bi bila v Bakovcih vsaj kaplanija, je bila na cerkvene oblasti podana leta 1789, vendar se ni uresničila, morda tudi zato, ker je sami prebivalci Bakovcev niso dovolj podprli. Spomladi leta 1890 so verniki Velikih in Malih Bakovcev naslovili na takratnega sombotelskega škofa Kornela Hidasyja prošnjo, da bi v naselju Bakovci postavili kapelo, ker prvotne Adelffyjeve kapele že dolgo več ni bilo. Škof Hidasy je odločitev bakovskih vernikov podprl in leta 1891 je bila kapela dograjena in izročena svojemu namenu. Kapela je doživela nekaj sprememb v času Štefana Lejka, upokojenega dobrovniškega župnika, ki je bival v Bakovcih. Leta 1969 je kanonik Ivan Jerič (tudi on je bival v Bakovcih) dal kapelo povečati. Pozneje so dozidali še veroučno učilnico in majhno zakristijo. Med letoma 1976 in 1981 so bakovski verniki, pod vodstvom soboškega župnika Martina Poredoša, v naselju zgradili novo župnišče, 19. marca 1981 pa je ustanovljena nova župnija svete Ane v Bakovcih. Župnijski upravitelj nove župnije je bil ravno Martin Poredoš, ki je bil leta 1983 imenovan tudi za prvega župnika. Po idejnem načrtu ing. arh. Jožeta Kregarja iz Ljubljane je bila bakovska župnijska cerkev povečana, gradnja prizidka je bila zaključena leta 1982. Na Anino nedeljo, 28. julija 1985, je cerkev slovesno posvetil takratni mariborski škof ordinarij Franc Kramberger. Do 7. aprila 2006, ko je bila ustanovljena Škofija Murska Sobota, je bila župnija del Pomurskega naddekanata, ki je bil del Škofije Maribor. Sakralni objekti Na območju župnije stoji še več kapelic, znamenj in križev. Sklici Viri Glej tudi seznam rimskokatoliških župnij v Sloveniji
Župnija Ajdovščina

Župnija Ajdovščina je rimskokatoliška teritorialna župnija dekanije Vipavska škofije Koper s sedežem v Ajdovščini. Zgodovina Povečanje župnije Na podlagi Odloka o preureditvi župnij v Škofiji Koper, ki je pričel veljati 1. januarja 2018, je bila Župnija Ajdovščina povečana, k njej je bila namreč pridružena Župnija Ustje, tamkajšnja župnijska cerkev sv. Justa pa je postala podružnična cerkev. Sakralni objekti Po 1. januarju 2019 Na območju župnije stoji še mnogo kapelic, znamenj in križev. Sklici Viri Glej tudi seznam rimskokatoliških župnij v Sloveniji Škofija Koper Zunanje povezave Slovenske katoliške župnije
Župnija Artiče

Župnija Artiče je rimskokatoliška teritorialna župnija Dekanije Laško - Videm ob SaviŠkofije Celje s sedežem v Artičah. Zgodovina Do 7. aprila 2006, ko je bila ustanovljena Škofija Celje, je bila župnija del Savskega naddekanata Škofije Maribor. Župnija je od 1. septembra 2021 del Dekanije Laško - Videm ob Savi, ki je nastala z združitvijo dotedanjih dekanij Laško in Videm ob Savi. Pastoralno območje župnije Brežice Ko je sosednja Župnija Sromlje ostala brez svojega župnika, je župnijo upravljal tedanji artiški župnik, dokler ni bil imenovan za župnijskega upravitelja župnik Župnije Dobova. Od 1. avgusta 2023 upravlja župniji Sromlje in Artiče (med drugimi) župnik Župnije Brežice. Sakralni objekti Glej tudi Seznam rimskokatoliških župnij v Sloveniji Zunanje povezave Zupnija-artice-sromlje.rkc.si Družina.si
Župnija Apače

Župnija Apače je rimskokatoliška teritorialna župnija Dekanije Ljutomer Škofije Murska Sobota s sedežem v Apačah. Zgodovina Cerkev v Apačah se v pisnih virih prvič omenja 1420, vikariat pred letom 1445. Župnija je bila ustanovljena leta 1590. V obdobju med 15. in 18. stoletjem je v teh krajih razsajala kuga, ker je vidno v mnogih kužnih znamenjih iz tega časa, ki so bila postavljena ob cesti od Apač do Cmureka. Župnija z imeni Maria im Dorn (Marija v trnju) oz. Abstall ali Abtei je bila ustanovljena leta 1590. Do konca druge svetovne vojne je bil namreč v župniji uradni in splošni jezik nemščina, ker je bila velika večina prebivalcev nemškega porekla. Po koncu vojne so se Nemci odselili, novi priseljenci pa so prišli iz Notranjske, Primorske, Dolenjske in Prekmurja. Do 7. aprila 2006, ko je bila ustanovljena Škofija Murska Sobota, je bila župnija del Pomurskega naddekanata, ki je bil del Škofije Maribor. Sakralni objekti Na območju župnije stoji še mnogo kapelic, kužnih znamenj in križev. Župnijska cerkev Marijinega vnebovzetja Cerkev Marijinega vnebovzetja v Apačah je bila zgrajena okoli leta 1440, leta 1590 pa je postala župnijska cerkev. Nahaja se v samem središču naselja, tik ob glavni cesti. Prvotni enoladijski cerkvi so kasneje prizidali stransko ladjo, leta 1644 pa še zvonik. Ob južnem delu stavbe se je ohranil sramotilni steber oz. pranger. V začetku 18. stoletja so prvotni ravni leseni strop obokali v baročnem slogu. Največji znamenitosti sta kamnita gotska rozeta in prav tako gotski kamniti Marijin kip, iz leta 1470. Sklici Viri Ščap, Dušan (2022). Drobci iz zgodovine župnije in cerkve Apače. samozaložba. COBISS 105541635. ISBN 978-961-95768-0-9. Glej tudi seznam rimskokatoliških župnij v Sloveniji Evangeličanska cerkvena občina Apače
Župnija Banja Loka

Župnija Banja Loka je rimskokatoliška teritorialna župnija dekanije Kočevje Škofije Novo mesto s sedežem v Banji Loki. Zgodovina Leta 1742 je bila v Banjaloki zgrajena cerkev, posvečena apostolu sv. Jakobu. Po ljudskem izročilu naj bi na tem mestu nekoč stala kapela sv. Notburge, ki naj bi jo dala postaviti kostelska graščakinja. Župnija je bila ustanovljena leta 1785, sedanja župnijska cerkev pa se v nekaterih zgodovinskih virih omenja leta 1813. Leta 1987 je bila župniji priključena nekdanja Župnija Borovec, ki je v medvojnih spopadih in v obdobju po njej ostala brez vseh cerkva. Do 7. aprila 2006, ko je bila ustanovljena škofija Novo mesto, je bila župnija del nadškofije Ljubljana. Pastoralno območje župnije Fara pri Kočevju Župnijo je do leta 2022 upravljal župnik Župnije Kočevska Reka, od takrat pa je upravljana iz Župnije Fara pri Kočevju. Sakralni objekti Na območju župnije stoji še mnogo kapelic, znamenj in križev. Sklici Viri Gale, Jakob (1996). Cerkve na Slovenskem, Knj. 1 Farne cerkve ljubljanske nadškofije. Krašovec publikacije. COBISS 59107584. Glej tudi seznam rimskokatoliških župnij v Sloveniji
Župnija Batuje

Župnija Batuje je rimskokatoliška teritorialna župnija dekanije Vipavska škofije Koper s sedežem v Batujah. Zgodovina V zgodovinskih virih se cerkev sv. Ane v Batujah prvič omenja v vizitacijskem zapisniku leta 1570, kot podružnica župnije Črniče. Kot vikariat se omenjajo leta 1726. Leta 1786 je bil na ukaz cesarja Jožefa II. beneficiat spremenjen v kaplanijo, samostojna župnija pa je bila ustanovljena leta 1856, po drugih virih 1857. Pastoralno območje župnije Kamnje Župnija je skupaj z Župnijo Črniče od leta 2024 upravljana iz Župnije Kamnje. Sakralni objekti Na območju župnije stoji še mnogo kapelic, znamenj in križev. Župnijska cerkev sv. Ane Od poznogotske prednice se je ohranil prezbiterij (današnja zakristija) s fragmentom srednjeveških fresk s stoječimi apostoli z začetka 16. stoletja. Današnja župnijska cerkev je bila sezidana leta 1726, ko je bil tu ustanovljen tudi beneficiat. 12. avgusta 1742 jo je posvetil pičenski škof Bonifacij Checotti. Sklici Viri Höfler, Janez (2016). Gradivo za historično topografijo predjožefinskih župnij na Slovenskem. Primorska (Oglejski patriarhat, Tržaška škofija). Viharnik. COBISS 286622464. ISBN 978-961-7004-01-4. Höfler, Janez (2016). O prvih cerkvah in župnijah na Slovenskem : k razvoju cerkvene teritorialne organizacije slovenskih dežel v srednjem veku. Viharnik. COBISS 285707520. ISBN 978-961-7004-00-7. Glej tudi seznam rimskokatoliških župnij v Sloveniji
Župnija Begunje na Gorenjskem

Župnija Begunje na Gorenjskem je rimskokatoliška teritorialna župnija Dekanije Radovljica Nadškofije Ljubljana s sedežem v Begunjah na Gorenjskem. Sakralni objekti Župniki Od 1. avgusta 2013 je begunjski župnik dr. Matjaž Ambrožič. Seznam begunjskih župnikov od konca 2. svetovne vojne do danes: Sklici Viri Gale, Jakob (1996). Cerkve na Slovenskem, Knj. 1 Farne cerkve ljubljanske nadškofije. Krašovec publikacije. COBISS 59107584. Glej tudi seznam rimskokatoliških župnij v Sloveniji
Župnija Begunje pri Cerknici

Župnija Begunje pri Cerknici je rimskokatoliška teritorialna župnija dekanije Cerknicanadškofije Ljubljana s sedežem v Begunjah pri Cerknici. Zgodovina V Begunjah pri Cerknici se cerkev sv. Jakoba omenja že leta 1320, porušena je bila leta 1906. V letih 1906 in 1907 so zgradili novo, precej povečano cerkev, posvečeno apostolu sv. Jerneju. Zvonik iz leta 1823 je ostal nespremenjen. Pastoralno območje župnije Cerknica Župnijo je vodil župnik Maks Ipavec (od 1982 do 1987), sedaj je upravljana iz Župnije Cerknica. Sakralni objekti Na območju župnije stoji še mnogo kapelic, znamenj in križev. Sklici Viri Gale, Jakob (1996). Cerkve na Slovenskem, Knj. 1 Farne cerkve ljubljanske nadškofije. Krašovec publikacije. COBISS 59107584. Glej tudi seznam rimskokatoliških župnij v Sloveniji Begunje pri Cerknici
Župnija Besnica

Župnija Besnica je rimskokatoliška teritorialna župnija Dekanije Kranj, ki je del Nadškofije Ljubljana. Sakralni objekti Na območju župnije stoji še mnogo kapelic, znamenj in križev. Sklici Viri Gale, Jakob (1996). Cerkve na Slovenskem, Knj. 1 Farne cerkve ljubljanske nadškofije. Krašovec publikacije. COBISS 59107584. Glej tudi seznam rimskokatoliških župnij v Sloveniji
Župnija Budanje

Župnija Budanje je rimskokatoliška teritorialna župnija Vipavske dekanije, ki je del Škofije Koper. Zgodovina Župnija je postala 3. januarja 1894, ko je takratni kurat Janko Škvarča 22. novembra 1893 cerkveno oblast prepričal, da je kaplanijo povzdignila v samostojno župnijo. Sakralni objekti Župnijska cerkev sv. Nikolaja v Budanjah je bila posvečena 10. septembra 1899. Podružnična cerkev sv. Ahacija v Budanjah je bila zgrajena verjetno v 17. stoletju. Na območju župnije je še več kapelic, znamenj in križev. Nekdanja cerkev Duhovniki V župniji je od leta 1758 delovalo skupno 21 duhovnikov. Med letoma 1882 in 1884 so župnijo upravljali patri kapucini iz Vipavskega Križa. Župniki Kaplani Sklici Viri Kragelj, Jožko (1995). Cerkev in župnija sv. Nikolaja v Budanjah. Župnijski urad Budanje. COBISS 53898240. Glej tudi Log pri Vipavi Seznam rimskokatoliških župnij v Sloveniji Zunanje povezave Družina.si: Župnija Budanje (zastarelo) pridobljeno 31. maja 2014
Župnija Domžale

Župnija Domžale je rimskokatoliška teritorialna župnija dekanije Domžale nadškofije Ljubljana s sedežem v Domžalah. Župnijska cerkev na Taboru je cerkev Marijinega vnebovzetja. Ob njej je tudi staro domžalsko pokopališče, novo pokopališče (Žale) pa se razprostira južno od železniške proge. Viri Gale, Jakob (1996). Cerkve na Slovenskem, Knj. 1 Farne cerkve ljubljanske nadškofije. Krašovec publikacije. COBISS 59107584. Glej tudi seznam rimskokatoliških župnij v Sloveniji Zunanje povezave Uradna spletna stran
Župnija Sora

Župnija Sora je rimskokatoliška teritorialna župnija dekanije Ljubljana - Šentvid nadškofije Ljubljana. Obseg Župnija se razteza v občini Medvode in Škofja Lokaobsega naslednja naselja: Sora z župnijsko cerkvijo sv. Štefana in karmeličanskim samostanom, Dol s cerkvijo sv. Mihaela, Draga, Gosteče s cerkvijo sv. Andreja, Pungert, Osolnik s cerkvijo sv. Mohorja in Fortunata, Studenčice, Tehovec s cerkvijo sv. Florjana, Trnovec, Rakovnik, del Goričan (brez škofijskega dvorca), Ladja s cerkvijo sv. Petra in Pavla, del Zgornje Senice, Spodnja Senica, Svetje (uradno del Medvod), Jeprca (uradno del Zbilj) s cerkvijo sv. Nikolaja Glej tudi seznam rimskokatoliških župnij v Sloveniji
Cerkev sv. Frančiška Asiškega, Ljubljana

Cerkev sv. Frančiška Asiškega v Spodnji Šiški je rimskokatoliška cerkev, ki je posvečena svetemu Frančišku Asiškemu. Je župnijska cerkev Župnije Ljubljana – Šiška. Pri cerkvi stojita župnišče in frančiškanski samostan Šiška. V neposredni bližini se nahaja Frančiškov študentski dom Šiška. Cerkev sv. Frančiška Asiškega je bila 28. julija 2021 dodana na seznam Unescove svetovne dediščine v okviru vpisa Dela Jožeta Plečnika v Ljubljani – urbano oblikovanje po meri človeka. Zgodovina Že leta 1906 so pričeli z načrti za gradnjo nove cerkve, saj stara, cerkev sv. Jerneja, ni več zadostovala potrebam župnije. Toda gradnja se je začela šele potem, ko je leta 1924 Jože Plečnik naredil nove načrte. Ta gradnja je bilo prvo Plečnikovo naročilo po vrnitvi v Ljubljano. Ker sprva lokacija ni bila določena, je Plečnik želel cerkev zgraditi na vrhu Šišenskega hriba z monumentalnim dostopom. Frančiškani pa so kupili parcelo, ki je bila (tedaj) sredi njiv, danes pa se nahaja ob Verovškovi ulici. Notranji prostor je v obliki kvadrata, brez izrazite osi. Srednja ladja je poglobljena, obdaja jo stebrni obhod, namenjen procesijam. Monumentalni opečni stebri so odraz Plečnikovega klasičnega prepričanja. V notranjosti je pustil zelo malo prostora drugim oblikovalcem in ni bil naklonjen freskam, ki so jih narisali. Sam je načrtoval tudi večino opreme, vključno z oltarji in svetilkami. Gradnja se je začela 19. aprila 1925 z blagoslovitvijo prostora in postavitvijo temeljnega kamna. 3. oktobra 1926 sta bila blagoslovljena cerkev in oltar, kar sta opravila ljubljanski škof Anton Bonaventura Jeglič in mariborski škof Andrej Karlin. Gradnja se je nato nadaljevala z zunanjimi oz. stranskimi deli. 8. julija 1928 je cerkev postala župnijska cerkev takrat ustanovljene župnije sv. Frančiška v Šiški. Leta 1930 so pričeli graditi zvonik, ki so ga končali oktobra 1932. Notranji oltarji so bili tudi Plečnikovo delo, medtem ko je slikanje fresk opravil akademski slikar, frančiškan pater Blaž Farčnik. Na zaoltarski steni se tako nahaja Nebeška gloria. Cerkev je bila leta 2001 razglašena za kulturni spomenik lokalnega pomena in nato leta 2009 razglašena še za kulturni spomenik državnega pomena v sklopu Plečnikovih del. Septembra leta 2011 je bila izvedena prenova zvonov in njihove nosilne konstrukcije, saj sta zaradi dotrajanosti sistema delovala le še dva zvonova, konstrukcija iz hrastovega lesa pa je bila na nekaterih delih že trhla in zato nevarna. Cerkev ima 4 zvonove, 1 bronastega in 3 železne. Viri in sklici Glej tudi Dela Jožeta Plečnika v Ljubljani – urbano oblikovanje po meri človeka seznam cerkva v Sloveniji Zunanje povezave Župnija Ljubljana - Šiška
Cerkev sv. Martina, Martjanci

Cerkev sv. Martina v Martjancih (madžarsko Mártonhelyi Szent Márton templom) je župnijska cerkev Župnije Martjanci. Stoji na rahlo dvignjenem mestu sredi vasi Martjanci v Občini Moravske Toplice v Prekmurju, severovzhodna Slovenija. Gotsko cerkev iz 14. stoletja je leta 1392 s freskami poslikal Janez Akvila iz Radgone. Ohranjena je lastna podoba umetnika, ki spada med najstarejše slikane avtoportrete v Evropi. Glavni oltar so izdelali leta 1925 v marmorju po načrtu arhitekta Jožeta Plečnika (1872–1957). Zgodovina cerkve Kakor poročajo zgodovinski viri, je že pred letom 1392, ko so pozidali in poslikali sedanjo cerkev, stala v Martjancih sv. Martinu posvečena cerkev. To je razvidno iz popisa gornjelendavskega gospostva iz leta 1366, kjer omenja v župniji sv. Martina 18 vasi. To kaže na njeno pomembnost in na to, da ni mogla nastati preko noči. Njeno zgodovino je moč razbrati iz treh zapiskov škofijskih vizitacij. Te so bile v letih 1627, 1698 in 1756. Prva ne navaja o cerkvi nič podrobnega, drugi dve pa sta zato toliko zgovornejši. V obsežnem latinskem besedilu opisujeta stavbo in njeno opremo, ki je očitno preživela nemirne čase verskih bojev. Stavbo opisuje kot trdno in prostorno, zvonik je zidan iz kamna in pokrit z žlebnjaki, prav tako kot ostali del cerkve. Takrat sta bila v zvoniku dva zvonova. V luteranskem obdobju okoli leta 1700 je bil mecen cerkve Peter pl. Berke. Čas po prvi svetovni vojni je martjanska cerkev dočakala z gotsko arhitekturo in baročno opremo, ki je bila že zelo zapuščena in okrnjena. Enoladijska cerkev iz leta 1392 ima obokani gotski prezbiterij, poslikan po ikonografskem sistemu »kranjskega prezbiterija« (J. Aquila, 1392). Leta 1925 so odstranili že močno spremenjeni baročni veliki oltar in ga nadomestili z novim marmornatim po načrtu arhitekta Jožeta Plečnika. Na novo oltarno menzo so postavili marmornat kip sv. Martina. Zunanjost cerkve Zunanjost cerkve je stroga in resna. Podobna je vsem srednjeveškim podeželskim cerkvam. Na zahodu je zvonik, ki mu sledi pravokotna ladja, tej pa na vzhodni strani prezbiterij. Ob njem je na severni strani zakristija z banjastim obokom, ki sodi k prvotni zasnovi cerkve. Zvonik je eden najlepših gotskih zvonikov na Slovenskem. Sklici Viri Marijan Zadnikar: Martjanci (COBISS) »Opis enote nepremične kulturne dediščine, evidenčna številka 450«. Pregledovalnik Registra nepremične kulturne dediščine. Ministrstvo RS za kulturo. A Vasi Digitális Könyvtárról Glej tudi Galerija sakralnih objektov v Prekmurju Zunanje povezave Geopedia.si: Cerkev sv. Martina, Martjanci
Szent Vid-kápolna (Őrszentvid)

Az őrszentvidi Szent Vid-kápolna (szlovénül Kapela svetega Vida, Strehovci) Dobronak község területén, Őrszentvid (Strehovci) faluban található, a Muravidéken, Szlovéniában A kegyhely története A kápolna védőszentje Szent Vid, aki után a község korábbi nevét Sztrelec-ről Őrszentvidre magyarosították. A kápolna 1828-ban épült. A kápolnát ma is sokan keresik fel, a helyi búcsúra minden évben mintegy tizenötezren zarándokolnak el Őrszentvidre. A kápolna és a falu a bagonyai (Bogojina) katolikus templom körzetéhez tartozik. Felépítése A kápolna harangtornya homlokzatának egy része félkör alakú. Maga az épület kicsiny. A belül található jelenlegi festéseket a 20. században készítették, mely Janez Mežan munkája. A kápolna egy erdős részen helyezkedik el, a Bakónak (Bukovnica) mellett levő tó északnyugati sarkán. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Kapela svetega Vida, Strehovci című szlovén Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Kapela sv. Vida, Strehovci

Kapela svetega Vida je kapela, ki stoji blizu kraja Strehovci v župniji Bogojina in Občini Dobrovnik. Je ena najznamenitejših kapel v pokrajini, saj se na »proščenju« zbere pri njej tudi do 15.000 ljudi. Svetišče stoji na gozdni jasi pri Bukovniškem jezeru. Zgrajena je bila že leta 1828. Verni ljudje prihajajo k svetišču kot romarji iskat zdravja za oči, ki si jih umivajo pri studenčku zraven kapele. Vodo nosijo tudi domov. Prizore iz življenja sv. Vida je v notranjosti upodobil slikar Janez Mežan. Arhitektura Kapela z zvonikom nad glavno fasado je polkrožno zaključena. Poslikal jo je slikar Janez Mežan (1897–1972). Spada v prvo tretjino 20. stoletja.V zvoniku sta dva zvonova. Sklici in opombe Viri Stopinje 2001 Stanislav Zver »Opis enote nepremične kulturne dediščine, evidenčna številka 2888«. Pregledovalnik Registra nepremične kulturne dediščine. Ministrstvo RS za kulturo. Glej tudi Galerija sakralnih objektov v Prekmurju Zunanje povezave Geopedia.si: Kapela sv. Vida, Strehovci
Hrastovlje

Hrastovlje (italienisch Cristoglie, deutsch veraltet Chrästeirach) ist ein Dorf 14 km östlich von Koper in Slowenien im Trockental der Rižana. Es hat 143 Einwohner. Der Ort lebt hauptsächlich von der Landwirtschaft, vom Weinanbau (Moscato) und vom Tourismus. Dreifaltigkeitskirche Berühmt ist der Ort für die romanische Dreifaltigkeitskirche, die auf einer Anhöhe unweit des Dorfkerns errichtet wurde. Die Anlage ist ein slowenisches Kulturdenkmal von nationaler Bedeutung. Geschichte Der Bau wurde Mitte des 15. Jahrhunderts errichtet und nicht, wie die romanisch erscheinende Architektur vermuten lässt, im 12. und 13. Jahrhundert. Im 16. Jahrhundert wurde sie mit einer Wehrmauer als Schutz gegen Türken und Uskoken umgeben. Ausstattung Das Innere der Kirche ist mit mittelalterlichen Bauernfresken ausgemalt, die 1949 entdeckt und freigelegt wurden. Sie zeigen Szenen aus dem Alten Testament (Schöpfungsgeschichte) und Darstellungen aus dem Leben Jesu. Daneben werden die Heiligen Drei Könige, weitere Heilige und örtliche Honoratioren dargestellt. Bekannt ist die Kirche vor allem für ihr Totentanz-Fresko des istrischen Malers Johannes aus Kastav (1490). Unter ihm befindet sich eine Inschrift in glagolitischer Schrift. Weblinks Panoramablick im Kircheninneren Bilder der Dreifaltigkeitskirche Einzelnachweise
Szentháromság-templom (Hrastovlje)

A hrastovljei Szentháromság-templom a 13. században épült kicsiny román stílusú templom Szlovénia Obalno-kraška régiójában, az Isztriai-félsziget északi részén. A templomot a dalmáciai Johhanes de Castua által 1490 körül festett, a templom teljes belső falfelületét beborító freskók teszik nevezetessé. Története A templomot a feltételezések szerint a 13. században kezdték építeni majd a 15. században átépítették és ekkor festette a Kasztvából való János (Johhanes de Castua) a templom ma is látható freskóit. Kézjegyét glagolita betűkkel maga írta fel, és az ma is látható. A templom egy kicsi (hossza 11.7 m szélessége 6.05 m) 3 hajós épület. Alig található rajta ablak ezt a környezet klimatikus viszonyai indokolják. A vékony rések nyáron védenek az erős napfénytől, télen pedig a borától. A templom köré 1581-ben emeltek falakat a területre betörő török kóbor csapatok, rablóbandák ellen. 1896-ban a templom északi falán ablakot nyitottak tönkre téve ezzel az itt található freskókat. A freskók feltárása a falu szülöttjének Joze Pohlen festőnek és Viktor Snoj restaurátornak köszönhető, akik 1949 és 1951 között végezték a freskók restaurálását. A szegény ember bibliája A templom freskóit leginkább mint a szegény ember bibliáját, vagy képes bibliát emlegetik. A főhajó jobb oldali falának freskója a teremtéstörténetet ábrázolja. A bal oldali falfelületet pedig Ádám és Éva története illetve Káin és Ábel története foglalja el. A északi oldalhajó freskói a mindennapok életképeit (vadászat, halászat, aratás, szüret stb.) illetve a liturgikus év hónapjait és az évszakoktól függő feladatokat ábrázolják. A déli hajó felső sávjában a Passió van megfestve, míg az alsó sávban található a nevezetes Haláltánc freskó amelyik azt mutatja be, hogy a halál előtt mindenki egyenlő, a szegény és a gazdag egyaránt. A Haláltánc freskón 11 csontváz és 11 emberi alak táncol a frissen ásott sír felé ahol a 12. csontváz tartja a félig nyitott koporsó fedelét. Ennek üzenete, hogy a halál mindenkit elér - ugyanis a 11 alak által ábrázolt embertípusokkal megpróbálták legszélesebb skálán lefedni a korabeli emberiséget (gyerek, földműves, bankár, pap, király, stb.) Turisztikai információk Honlap: http://www.slovenia.info/?kul_zgod_znamenitosti=4376&lng=2 Jelenleg 2 EUR / fő a belépőjegy, melyhez magyar nyelvű idegenvezetés is jár (előre rögzített hangfelvételt játszanak le), és a jegyárus közben mutogatja is, hogy épp melyik freskót kell nézni a falon. A templomon belül fényképezni nem szabad. A bejáratnál a helyi jellegű Refosk és Malvazija borok kaphatók. Parkolni lent érdemes a tájékoztató táblánál (kb. 50m séta a templomig), a templom előtt már nincs árnyékos hely és az út is rossz minőségű.