Tartinijev trg

Tartinijev trg je največji trg in središče Pirana. Ime je dobil slavnem piranskem rojaku, violinistu in skladatelju Giuseppeju Tartiniju, katerega spomenik je pred občinsko stavbo. Zgodovina Sedanji Tartinijev trg je bil do leta 1894 mandrač ali notranje pristanišče za ribiške čolne. Do 15. stoletja se je nahajal zunaj mestnega obzidja, saj je najstarejše delno ohranjeno obzidje potekalo za današnjo občinsko palačo, zunaj njega pa je samevala le cerkev svetega Petra. Današnjo podobo je trg dobil v 2. polovici 19. stoletja. Leta 1894 so mandrač, tj. pristanišče za manjša plovila in čolne, zaradi smradu, nečistoče in zdravstveno-higienskih razlogov ter pomanjkanja prostora zasuli in tako je nastala prostorna trška ploščad, okoli katere so zgradili vse pomembnejše ustanove in meščanske stavbe, od katerih se je v prvotnih oblikah ohranila le gotska hiša, imenovana Benečanka. Benečani so ob mandraču najprej zgradili občinsko palačo (porušeno 1877) in tako dali povod za zidavo ostalih mestnih javnih stavb in pomembnejših plemiških in meščanskih palač. Na mestu sedanjega sodišča je že od 14. stoletja stal fonticum (skladišče žita in moke), v isti stavbi so koncem 16. stoletja odprli zastavljalnico. Poleg občinske palače je stala loggia, ki je bila z njo povezana s posebnim hodnikom v nadstropju, na polkrožnih lokih, prav tako pa je bila povezana z bližnjo cerkvico sv. Jakoba. Ob zasutju mandrača so podrli tudi unikatni dvižni most, ki je poprej omogočal vplutje tudi čolnom z jamborji. Od zgraditve tramvajske proge, po kateri je tramvaj mesto v letih 1909 - 1953 povezoval s Portorožem in Lucijo, je bil na trgu zaključek tramvajske proge. Arhitektura in znamenitosti Eliptična oblika nekdanjega mandrača se kaže tudi v zasnovi današnje ploščadi iz belega istrskega kamna, ki jo je ob 300-letnici Tartinijevega rojstva projektiral arhitekt Boris Podrecca. Tartinijev spomenik Na trgu pred Mestno hišo, stoji spomenik violinistu in skladatelju Giuseppeju Tartiniju, ki je bil rojen v Piranu. Kamnita stebra za zastave Stebra sta nastala v 15. stoletju in danes krasita vhod na trg. Njuno prvotno mesto je bilo pred staro Mestno hišo, od koder so prestavili leta 1895. Na prvem je uporabljen krilati lev svetega Marka. Pod njim je latinski napis, ki se v prevodu glasi: »Glej krilatega leva, ki grabi ozemlje, morje in zvezde«. Na desni strani je grb takratnega piranskega podesta in latinski napis »Tebi, Segredo Ludovico, pošteni zaščitnik, v čast...« Na levi strani stebra je občinski grb, pod njim pa dolžinske mere z oznakami (PER = Pertica, PAS = Pasus, BRAZ = Brazza, MAZ = Mazza in STROP = Stroppa). Na drugem stebru je na sredini upodobljen sveti Jurij na konju, zaščitnik mesta, pod njim pa napis: »Z našimi molitvami ostajaš varna, piranska zemlja«. Na desni strani stebra je petelinja noga iz grba rodbine Malipiero, na levi strani pa neznan grb. Na tem stebru so izobešali mestno zastavo z belim poljem in rdečim križem, simbolom svetega Jurija. Zgradbe Rojstna hiša Giuseppeja Tartinija Občinska palača Benečanka cerkev svetega Petra Sodna palača, z vrati sv. Jurija Mestna loža Hiša Bassi - Fabris Sklici Galerija Viri Paliaga Janković, Daniela; Manzin, Alberto (2024). Raccontare Pirano: contributi per far conoscere meglio la nostra città / Pripovedovati o Piranu: prispevki za boljše poznavanje našega mesta (v italijanščini in slovenščini). Piran/Pirano: Comunità autogestita della nazionalità italiana /Samoupravna skupnost italijanske narodnosti. COBISS 215303427. ISBN 978-961-96701-2-5. Senčar, Polona (1999). Piran, turistični vodnik. Občina Piran, lokalna turistična organizacija. COBISS 99851520. Pahor, Miroslav; Mikeln, Tone (1972). Piran, kratek zgodovinski pregled; ogled mesta v 6 itinererjih. Zavod za turizem, Portorož. COBISS 32254977. Glej tudi Seznam trgov v Piranu Zunanje povezave Burger.si