NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hospital Franja

L'hospital partisà Franja (pron. «franya»; en eslovè partizanska bolnica Franja) o Hospital Franja (en eslovè bolnica Franja) fou un hospital de campanya que estigué en funcionament a Dolenje Novaki prop de Cerkno durant la Segona Guerra Mundial, concretament des de desembre de 1943 fins al maig de 1945. El complex sanitari militar fou construït al congost de Pasice, un indret de difícil accés. La seva finalitat era tractar els ferits i malalts greus del 9è Cos de l'Exèrcit Partisà Eslovè. Rebé el nom de la Dra. Franja Bojc Bidovec, metgessa i gerent de l'hospital. La part principal de l'hospital, ubicada del congost de Pasice, estava destinada als ferits greus. La infraestructura també comptava amb diverses unitats més petites, aquestes ubicades a la rodalia i destinades a la cura i atenció de ferits lleus. El temps que estigué en funcionament atengué vora 900 combatents de diverses nacionalitats. L'hospital fou declarat monument d'importància nacional l'any 1999, figura a la Llista Indicativa del Patrimoni Mundial de la UNESCO des de l'any 2001 i l'any 2015 rebé el Segell de Patrimoni Europeu. El 18 de setembre de 2007 una forta tempesta destruí completament tretze dels catorze barracons de la infraestructura. El conserge, que es trobava a l'hospital en el moment de la tempesta, amb prou feines salvà la vida. Només el barracó núm. 9 en quedà pràcticament intacte (on hi havia l'habitació per a oficials ferits, sala per al comissari polític, el magatzem i la fusteria). El xàfec també s'endugué la major part de l'inventari original. Posteriorment l'Ajuntament de Cerkno i el Ministeri de Cultura de la República d'Eslovènia en finançaren la restauració. Els fons també arribaren de l'estranger i en forma d'aportacions voluntàries. Al lloc en què hi havia hagut els barracons i els objectes originals s'hi posaren rèpliques. Els objectes originals que se salvaren de la tempesta avui són al museu de Cerkno. L'Hospital Franja fou reobert als turisme el maig de 2010. Actualment Eslovènia treballa perquè el monument sigui inclòs definitivament a la Llista del Patrimoni Mundial de la UNESCO. Edificis Acabada la guerra, cadascuna de les instal·lacions fou designada amb un número: Barracó i búnquer per a ferits Sala d'aïllament Barracó per a les intervencions quirúrgiques Habitació per a metges i habitació per a ferits Barracó de raigs X Magatzem de lliteres Cuina Barracó per a ferits i menjador Magatzem, taller, habitació per a oficials ferits, habitació del comissari Barracons per al personal Bany i safareig Casa per als discapacitats Tanc d'aigua Central elèctrica Espai per a l'enterrament d'extremitats Refugi per ferits Referències Partizanska bolnica Franja Arxivat 2012-03-03 a Wayback Machine. muzej-idrija-cerkno.si Guia virtual de l'Hospital Franja. Utrinki is Slovenije. Boštjan Burger (2000)
Hospital Partisano Franja

El Hospital de Partisanos Franja fue un hospital secreto que estuvo activo al final de la Segunda Guerra Mundial en Dolenji Novaki cerca de Cerkno, en Eslovenia occidental. Ahora es un museo. Fue utilizado por los partisanos desde diciembre de 1943 hasta el final de la guerra como parte del movimiento de defensa organizada contra las fuerzas de ocupación fascistas y nazis. Aunque la fuerza de ocupación de la Wehrmacht despachó varias expediciones de búsqueda del hospital, nunca fue descubierto. En el año 2007 fue declarado como Patrimonio europeo.​ y en 2015 fue refrendado siendo distinguido con el Sello de Patrimonio Europeo, como un «símbolo de los valores humanos más puros en momentos de conflictos bélicos, ya que simboliza la fortaleza humana, la atención médica, la solidaridad y el compañerismo en momentos de dificultad».​ Referencias Enlaces externos Museos de Idrija y Cerkno Museo del Hospital Partisano de Franja Cerkno, Página oficial de Cerkno (en esloveno)
Partizanska bolnica Franja

Partizanska bolnica Franja (slovenski: Slovenska vojna partizanska bolnica Franja, SVPB-F) je bila tajna partizanska bolnica koja se tijekom narodnooslobodilačkog rata nalazila u brdima iznad sela Novaka u okolici mjesta Cerkno u zapadnoj Sloveniji. Bolnica je osnovana u studenom 1943. godine kada je 31. slovenska divizija morala evakuirati svoje ranjenike. Mjesto je odabrao doktor Viktor Volčjak, koji je podigao i prvu bolničku baraku u koju su primljeni prvi ranjenici. Bolnica je bila među najbolje opremljenim tajnim partizanskim bolnicama, te je uz operacijsku dvoranu posjedovala i rendgenski uređaj, prostorije za skrb invalida i malu elektranu. Bolnica je imala kapacitet do 120 ležećih pacijenata i uvjete za skrb 522 teško ranjene osobe. Nekih tisuću ranjenih vojnika različitih nacionalnosti su liječeni u bolnici Franja, te su pored Slovenaca tu liječeni i građani drugih jugoslavenskih naroda, ali i Talijani, Francuzi, Rusi, Poljaci, Amerikanci i Austrijanci. Jedan od pacijenata, zarobljeni njemački vojnik, pridružio se bolničkom osoblju nakon oporavka i tamo ostao do kraja rata. Tijekom cijelog razdoblja bolničkog rada umro je 61 pacijent. Osobito se pazilo da neprijatelj ne otkrije bolnicu, tako da je postojala posebna postrojba koja je skrivala i najsitnije tragove koji su nastali prilikom prebacivanja ranjenika zavezanih očiju noću do baraka. Operacije, previjanje ranjenika, sterilizacija, priprema istrumenata, izrada proteza za invalide i pripremanje hrane je obavljano tijekom dana. Nakon brojnih ofanziva i zbog povećanja broja ranjenika, bolnica je postala pretijesna. Kako je mjesta među stijenama bilo malo, bolničko osoblje je, kada bi se znalo da Nijemci nisu u blizini, miniralo stijene i odvajalo komad po komad litice stvarajući prostor za nove barake. Osiguranje bolnice su bili minska polja i bunkeri sa strojnicama, ali i specijalne zemunice u koje bi se, u slučaju napada, evakuirali ranjenici. No najvažniji je bio odabir mjesta za bolnicu koji je nadoknađivao slabo branjenu bolnicu, te je bolnica bila dostupna samo preko dasaka i pokretnog mosta skrivenog u strmim klisurama potoka Pasica. Iako je Wehrmacht organizirao nekoliko pokušaja otkrivanja bolnice, neprijatelj ju nije pronašao do kraja rata i većina njezine opreme je i danas na licu mjesta. Zbog toga je Slovenija nominirala partizansku bolnicu Franja za upis na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Europi 2000. godine. Dana 18. listopada 2007. godine, bolnica Franja je jako stradala u poplavi nakon velikih padalina, ali je potpuno obnovljena i otvorena za posjetitelje 2010. godine. Izvori Đorđe Radišić, Za ranjenog druga [neaktivna poveznica]
Franja Partizánkórház

A Franja Szlovén Katonai Partizánkórház (SVPB-F; 536 m) kórház volt, mely a második világháború alatt, 1943 telétől 1945 májusáig működött Szlovéniában, a Cerkno melletti, Dolenji Novaki faluhoz közeli, nehezen hozzáférhető Pasica hegytorokban. Történelem A kórház a szlovén partizán katonaság 9. hadtestének operatív területén lett felépítve, a sebesültek és a komolyabb betegek gyógyítására. A kórház egyik orvosa, dr. Franja Bojc Bidovec által lett elnevezve. Több kis részlegre volt osztva, melyek szét voltak szórva a környező területen. A működése alatt kb. 1000 harcos került az intézménybe, úgy a valamikori Jugoszlávia területéről, mint a szövetségesek oldaláról. A háború után történelmi emlékműnek és turistalátványosságnak ismerték el, elnyerte az európai örökség megjelölését, valamint az amerikai pilóta-veteránok elismerését. 2007. szeptember 18-án egy erős árvíz teljesen tönkretett a 16 barakk közül 14-et. A házfelügyelőnek, aki a vihar ideje alatt a kórházban tartózkodott, alig sikerült megmenekülnie. Az eredeti helyszínen megmaradt csak az 1-es barakk (sebesültek és bunker) meg a 9-es (sebesültek és asztalos műhely). Az árvíz továbbá elvitte majdnem az összes tárgyat amely megmaradt a második világháborúból. Nmesokára a vihar után elkezdték a renovációt. A régi barakkok helyére másolatokat építettek, a megmaradt tárgyak pedig jelenleg a Cerknoi Múzeumban láthatók. A kórház újból megnyílott 2010 májusában. A kórház emlékére minden év júniusában megtartják a Franja kerékpármaratont (156 km), mely Ljubljanában kezdődik és végződik. Létesítmények A kórház területén fekvő létesítmények számokkal vannak megjelölve. Barakk a sebesülteknek és bunker Fertőzőosztály Műtéti barakk Szoba az orvosoknak és szoba a sebesülteknek Röntgen-barakk Hordágy raktár Konyha Sebesültek és kantin Raktár, műhely, szoba a sebesült tiszteknek, a népbiztos irodája Alkalmazottak barakkja Mosdó és fürdőszoba Rokkantak otthona Víztartály Áramközpont Végtagok eltemetésére szánt hely Menedékhely a sebesülteknek Jegyzetek További információk Franja kórház virtuális kalauz Idrija és Cerkno Múzeum A Franja Partizánkórház az UNESCO világörökség javaslati listáján
Partizanska bolnica Franja

De Partizanska bolnica Franja (Nederlands: Partizanenziekenhuis Franja) was een verborgen ziekenhuis tijdens de Tweede Wereldoorlog in Dolenji Novaki in de gemeente Cerkno in het westen van Slovenië. Het ziekenhuis werd door Sloveense partizanen gerund ter ondersteuning van hun activiteiten tegen de nazi-Duitse en Italiaanse bezetters. In het ziekenhuis zijn zowel soldaten van de geallieerden als van de asmogendheden behandeld. Het ziekenhuis is tijdens de Tweede Wereldoorlog nooit gevonden door troepen van de asmogendheden. In 2014 heeft het partizanenziekenhuis het Europees Erfgoedlabel gekregen.
Партизанска болница Фрања

Болница Фрања је била партизанска болница, која се за време народноослободилачког рата, налазила у брдима изнад села Долењог Новака у околини Церкног у Словенији. Оснивање и почетак рад Болница је формирана новембра 1943. године када је 31. словеначка дивизија НОВЈ морала да евакуише своје рањенике. Место је изабрао доктор Виктор Волчјак, који је и подигао прву болничку бараку у коју су примљени први рањеници. Болница је подигнуту у клисури Пасице, која се налазила у близини насеља Горењи Новаки код Церкна. Болница је ту смештена крајем 1943. од стране лекара Виктора Волчјака, који је и подигао прву болничку бараку у коју су одмах примљени први рањеници. Ову локацију Волчјака је изабрао, на препоруку мештанина Јанаеза Петернеља. Кључни разлог за оснивање партизанске болнице на овом месту била је неприступачност клисуре. Водило се рачуна да непријатељ не открије болницу, тако да је постојала специјална екипа која је заметала и најситније трагове који су прављени приликом пребацивања рањеника ноћу до бараке. Болница је била је намењена за лечење бораца Деветог корпуса НОВЈ. Операције, превијање рањеника, стерилисање и припрема инструмената, израда протеза за инвалиде и припремање хране, обављано је преко дана. Доградња болнице Након бројних офанзива појавио се већи број рањеника с којима је болница постала претесна. Временом је у неколико месеци било подигнуто укупно 14 објеката, међу којима су биле бараке за смештај рањеника, операциона сала, просторија за изолацију, лекарске ординације, барака за рендген-апарат… Саграђени су и објекти за смештај бораца, вешерница, столарска радионица, а при крају рата направљена је и импровизована електрична централа. Како је места међу стенама било мало, болничко особље је, када би се знало да Немци нису у близини, минирало стене и одвајало комад по комад стене и стварало простор за нове бараке. Осигурање болнице били су бункери са митраљезима који су се налазили око ње, и специјалне земунице у које би се, у случају напада, евакуисали рањеници. Болницу у којој је лечено готово хиљаду рањених партизана, непријатељ није пронашао до краја рата. Референце
Partisansjukhuset Franja

Partisansjukhuset Franja (slovenska: Partizanska bolnica Franja) var ett hemligt sjukhus under andra världskriget som låg i nära i en djup dalgång norr om Cerkno i Slovenien. Sjukhuset drevs av de Jugoslaviska partisanerna från december 1943 tills krigsslutet och utgjorde en viktig del av motståndet mot ockupationsmakten. Trots flera försök, hittades sjukhuset aldrig av ockupationsmakten. Idag finns sjukhuset bevarat som ett museum. I september 2007 skadades det svårt i en översvämning, men återuppbyggdes och är sedan maj 2010 åter öppet för besökare. Historia Uppförd djupt inne i den otillgängliga Pasica-ravinen i västra Slovenien öppnade Partisansjukhuset Franja i december 1943 och fortsatte sedan att fungera och förbättras fram tills krigsslutet. Sjukhuset låg långt in i ockuperat land och under hela dess existens förekom en stark tysk militär närvaro i området. Ingången till sjukhuset var gömd i en skog och det enda vägen dit gick längs ett litet vattendrag som korsades av ett antal broar som kunde dras tillbaka och gömmas undan när fiendestyrkor närmade sig. För att kunna fortsätta att fungera fördes patienter alltid dit med förbundna ögon, ofta under natten, och sjukhuset skyddades också av minfält och kulsprutevärn. Att sjukhuset låg i en djup skogbeklädd ravin och att alla byggnaderna var kamouflagemålade skyddade det från upptäckt från luften. Franja har fått sitt namn från doktor Franja Bojc Bidovec, som ledde verksamheten där från februari 1944, men grundaren och den som först började bygga sjukhuset var dr. Viktor Volčjak. Verksamheten Franja var extremt välutrustat för att vara ett underjordiskt sjukhus, man hade bland annat en röntgenmaskin och ett mindre elaggregat. De 13 byggnaderna var avsedda att vårda så många som 120 patienter samtidigt, trots detta hade man tidvis så mycket som tio gånger så mycket. De flesta patienterna var skadade antinazister och de allra flesta var slovener eller andra jugoslaver, men också italienare, fransmän, ryssar, polacker, amerikaner och en österrikare fick vård där. En patient var en skadad tysk soldat som efter att han tillfrisknat stannade kvar som en del av sjukhuspersonalen. Under hela sjukhusets verksamhet förlorade man 61 patienter. Efter kriget Partisansjukhuset Franja drevs till 5 maj 1945 och 1963 blev det en del av Cerkno-museet. 1997 fick sjukhuset ta emot en belöning för att ha räddat och vårdat den nerskjutna amerikanska piloten Harold Adams. Vid 60-årsjubileet 2003 gav den slovenska posten ut ett särskilt minnesfrimärke, som blev utsett till det årets frimärke i Slovenien. Franja är kandidat till att bli ett Unesco-skyddat världsarv. Maraton Franja är en årlig cykelmaraton med start och slut i Ljubljana, som hålls till minne av Partisansjukhuset Franja. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, 4 april 2011. http://www.culturalprofiles.net/slovenia/units/4207.html Hämtad 4 april 2011. Externa länkar Videoklipp från rekonstruktionen efter översvämningen 3D-visualisering
Občina Gorenja vas – Poljane

Občina Gorenja vas – Poljane (slovinsky Občina Gorenja vas-Poljane, německy Gemeinde Baiersdorf Pölland) je jednou z 212 občin ve Slovinsku. Nachází se v Hornokraňském regionu na území historického Kraňska. Občinu tvoří 73 sídel, její rozloha je 153,3 km² a k 1. lednu 2017 zde žilo 7 500 obyvatel. Správním střediskem občiny je Gorenja vas. Členění občiny Občina se dělí na sídla: Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Občina Gorenja vas - Poljane na slovinské Wikipedii. Související články Statistické regiony Slovinska Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Občina Gorenja vas – Poljane na Wikimedia Commons (slovinsky) Občina Gorenja vas-Poljane na Geopedii Archivováno 29. 7. 2017 na Wayback Machine. (slovinsky) Oficiální stránky Občiny Gorenja vas-Poljane
Gemeinde Gorenja vas-Poljane

Gorenja vas-Poljane (deutsch Baiersdorf-Pölland) ist eine Gemeinde (Občina) in der historischen Landschaft Oberkrain, Region Gorenjska (dt.: Oberkrain) in Slowenien. Verwaltungssitz ist die Ortschaft Gorenja Vas. Lage Die Gemeinde liegt im mittleren Abschnitt des Tals Poljanska dolina. Einige Weiler reichen bis auf 1000 m Höhe hinauf. Ortschaften Die Gemeinde umfasst folgende 73 Ortschaften: Nachbargemeinden Geschichte Einst gehörte die Talschaft zur Herrschaft Škofja Loka (dt.: „Bischoflaak“). Bis zum Ende des Habsburgerreichs gehörte die Gemeinde Poljane zum Kronland Krain, wobei die Gemeinde Teil des Gerichtsbezirks Bischoflack und des Bezirks Krainburg war. Sehenswürdigkeiten Poljanska Dolina (Pöllander Tal) mit der Poljanska Sora Kulturzentrum Šubic (Geburtshaus der Maler Janez und Jurij Subic) Persönlichkeiten Anton Ažbe, Maler * 1862 † 1905 im Ortsteil Dolenčice geboren Ivan Tavčar, Schriftsteller * 1851 † 1923, im Ortsteil Poljane nad Škofjo Loko geboren Jurij Šubic, Maler * 1855 † 1890, im Ortsteil Poljane nad Škofjo Loko geboren Siehe auch Liste der Gemeinden in Slowenien Weblinks Gemeinde Gorenja vas-Poljane, offizielle Website (slowenisch) Poljanska Dolina Tourismus auf poljanskadolina.com (englisch) Gorenja vas-Poljane auf geopedia.world Einzelnachweise
Municipality of Gorenja Vas–Poljane

The Municipality of Gorenja Vas–Poljane (pronounced [ɡɔˈɾeːnja ˈʋaːs pɔˈljaːnɛ]; Slovene: Občina Gorenja vas - Poljane) is a municipality in Slovenia. Its administrative seat is Gorenja Vas. Settlements In addition to the municipal seat of Gorenja Vas, the municipality also includes the following settlements: Notable people Notable people born in the municipality include: Anton Ažbe (1862–1905), painter and educator Miha Krek (1897–1969), conservative politician Ignatius Mrak (1818–1901), Slovenian American Roman Catholic missionary and prelate Ivan Tavčar (1851–1923), writer and Liberal politician Aleš Ušeničnik (1868–1952), Neo-Thomist philosopher References External links Media related to Municipality of Gorenja Vas–Poljane at Wikimedia Commons Municipality of Gorenja Vas–Poljane on Geopedia
Gorenja Vas-Poljane

Gorenja Vas-Poljane es un municipio de Eslovenia, situado en el oeste del país, en la región estadística e histórica de Alta Carniola. El municipio comprende una pequeña área montañosa ubicada unos 20 km al oeste de la capital nacional Liubliana y toma su nombre de sus dos capitales administrativas: Gorenja Vas y Poljane nad Škofjo Loko.​ En 2018 tiene 7541 habitantes.​ El municipio comprende las localidades de Bačne, Brebovnica, Bukov Vrh, Čabrače, Četena Ravan, Debeni, Delnice, Dobje, Dobravšce, Dolenčice, Dolenja Dobrava, Dolenja Ravan, Dolenja Žetina, Dolenje Brdo, Dolge Njive, Fužine, Goli Vrh, Gorenja Dobrava, Gorenja Ravan, Gorenja vas (capital municipal), Gorenja Žetina, Gorenje Brdo, Hlavče Njive, Hobovše pri Stari Oselici, Hotavlje, Hotovlja, Jarčje Brdo, Javorje, Javorjev Dol, Jazbine, Jelovica, Kladje, Kopačnica, Kremenik, Krivo Brdo, Krnice pri Novakih, Lajše, Laniše, Laze, Leskovica, Lom nad Volčo, Lovsko Brdo, Lučine, Malenski Vrh, Mlaka nad Lušo, Murave, Nova Oselica, Podgora, Podjelovo Brdo, Podobeno, Podvrh, Poljane nad Škofjo Loko (capital municipal), Predmost, Prelesje, Robidnica, Smoldno, Sovodenj, Srednja vas - Poljane, Srednje Brdo, Stara Oselica, Studor, Suša, Todraž, Trebija, Vinharje, Volaka, Volča, Zadobje, Zakobiljek, Zapreval, Žabja vas, Žirovski Vrh Svetega Antona, Žirovski Vrh Svetega Urbana.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Gorenja Vas-Poljane. Gorenja Vas-Poljane en OpenStreetMap.
Gorenja vas-Poljane

Gorenja vas-Poljane est une commune située dans la région de la Haute-Carniole en Slovénie. Géographie La commune tire son nom de ses deux localités principales que sont Gorenja vas et Poljane. La zone est située à environ 30 km à l’ouest de la capitale Ljubljana. Villages Les villages qui composent la commune sont Bačne, Brebovnica, Bukov Vrh, Čabrače, Četena Ravan, Debeni, Delnice, Dobravšce, Dolenčice, Dolenja Dobrava, Dolenja Ravan, Dolenja Žetina, Dolenje Brdo, Fužine, Goli Vrh, Gorenja Dobrava, Gorenja Ravan, Gorenja vas, Gorenja Žetina, Gorenje Brdo, Hlavče Njive, Hobovše pri Stari Oselici, Hotavlje, Hotovlja, Jarčje Brdo, Javorje, Javorjev Dol, Jazbine, Jelovica, Kladje, Kopačnica, Kremenik, Krivo Brdo, Krnice pri Novakih, Lajše, Laniše, Laze, Leskovica, Lom nad Volčo, Lovsko Brdo, Lučine, Malenski Vrh, Mlaka nad Lušo, Murave, Nova Oselica, Podgora, Podjelovo Brdo, Podobeno, Podvrh, Poljane, Predmost, Prelesje, Robidnica, Smoldno, Sovodenj, Srednja vas, Srednje Brdo, Stara Oselica, Studor, Suša, Todraž, Trebija, Vinharje, Volaka, Volča, Zadobje, Zakobiljek, Zapreval, Žabja vas et Žirovski Vrh. Démographie Entre 1999 et 2021, la population de la commune a légèrement augmenté avec une population proche de 7 000 habitants. Évolution démographique Voir aussi Liens externes (sl) Site officiel de la commune de Gorenja vas-Poljane Notes et références Portail de la Slovénie
Općina Gorenja vas – Poljane

Općina Gorenja vas – Poljane (slo.:Občina Gorenja vas - Poljane) je općina u središnjoj Sloveniji u pokrajini Gorenjskoj i statističkoj regiji Gorenjskoj. Središte općine su naselja Gornja vas s 1.155 i Poljane nad Škofjo Loko s 390 stanovnika. Zemljopis Općina Gorenja Vas - Poljane nalazi se u središnjem dijelu Slovenije. Općina se nalazi usred alpskog planinskog masiva. Sjevernim dijelom općine pruža se planina Škofjeloško Hribovje, a južnim planina Polhograjsko Hribovje. U sredini se nalazi mala dolina rječice Poljanske Sore. Ova dolina je pogodna za život i tu je smještena većina naselja općine. U nižim dijelovima općine vlada umjereno kontinentalna klima, dok u višim vlada njena oštrija, planinska varijanta. Glavni vodotok je rječica Poljanska Sora. Svi ostali manji vodotoci su pritoci ove rijeke. Naselja u općini Bačne, Brebovnica, Bukov Vrh, Čabrače, Četena Ravan, Debeni, Delnice, Dobje, Dobravšce, Dolenčice, Dolenja Dobrava, Dolenja Ravan, Dolenja Žetina, Dolenje Brdo, Dolge Njive, Fužine, Goli Vrh, Gorenja Dobrava, Gorenja Ravan, Gorenja vas, Gorenja Žetina, Gorenje Brdo, Hlavče Njive, Hobovše pri Stari Oselici, Hotavlje, Hotovlja, Jarčje Brdo, Javorje, Javorjev Dol, Jazbine, Jelovica, Kladje, Kopačnica, Kremenik, Krivo Brdo, Krnice pri Novakih, Lajše, Laniše, Laze, Leskovica, Lom nad Volčo, Lovsko Brdo, Lučine, Malenski Vrh, Mlaka nad Lušo, Murave, Nova Oselica, Podgora, Podjelovo Brdo, Podobeno, Podvrh, Poljane nad Škofjo Loko, Predmost, Prelesje, Robidnica, Smoldno, Sovodenj, Srednja vas – Poljane, Srednje Brdo, Stara Oselica, Studor, Suša, Todraž, Trebija, Vinharje, Volaka, Volča, Zadobje, Zakobiljek, Zapreval, Žabja vas, Žirovski Vrh Sv. Antona, Žirovski Vrh Sv. Urbana Izvor Vanjske poveznice Stranica općine
Gorenja Vas–Poljane község

Gorenja Vas–Poljane község (szlovén nyelven Občina Gorenja Vas–Poljane) Szlovénia 212 alapfokú közigazgatási egységének, azaz községének egyike a Gorenjska statisztikai régióban. Adminisztratív központja Gorenja Vas település. A községhez tartozó települések A községhez Gorenja Vas székhelyen kívül a következő települések tartoznak: Népesség Neves szülöttei Anton Ažbe szlovén festő Ivan Tavčar szlovén író, ügyvéd, a realizmus korának egyik első szlovén prózaírója Jegyzetek További információk Hivatalos oldal Gorenja Vas–Poljane község a Geopedia oldalon
Comune di Gorenja vas-Poljane

Il comune di Gorenja vas-Poljane (IPA: [ɡɔˈɾeːnja ˈʋaːs pɔˈljaːnɛ]) è un comune della Slovenia di 7 724 abitanti. Appartiene alla regione statistica dell'Alta Carniola. Geografia fisica Alture principali Blegoš 1.562 m Špik 1.538 m Špehovše 1.355 m Pod robom 1.258 m Kovk 1.201 m Corsi d'acqua Poljanska Sora Hobovščica Kopačnica Ločivnica Storia Dopo la prima guerra mondiale col Trattato di Rapallo gli insediamenti di Lajše, Laze, Chernizze (Krnice pri Novakih) e Robidinizza (Robidnica) vennero annessi al Regno d'Italia mentre il resto degli insediamenti dell'attuale comune entrarono a far parte del Regno dei Serbi, dei Croati e degli Sloveni divenuto poi Jugoslavia. Da parte italiana vennero allestite delle strutture difensive del Vallo Alpino Orientale mentre da parte jugoslava venne allestita una corrispondente struttura difensiva nota come Linea Rupnik; i resti di entrambe le strutture sono ancora visibili nella parte occidentale del territorio comunale. Geografia antropica Suddivisioni amministrative Il comune di Gorenja Vas-Poljane è suddiviso in 73 insediamenti (naselja): Amministrazione Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Gorenja vas-Poljane Collegamenti esterni Sito ufficiale, su obcina-gvp.si.