NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Mariborska koča

A Mariborska koča (Maribori ház) egy 1068 méter magasan levő hegyi ház, mely egy kis fennsíkon fekszik a Pohorje déli oldalán, két csúcs, a Reški (1142 m) és a Ledinekov kogel (1182 m) között. 1911-ben építették, majd a második világháború elején felgyújtották. A háború után renoválták. Jelenleg a Matica Maribor Hegymászó Egyesület tartja rendben. A ház 16 ággyal és 30 közös alvóhellyel rendelkezik. Hozzáférés a Hoče-Areh regionális autópályát követjük, majd Bolfenk-nél lefordulunk jobbra 3h: a maribori libegőtől Bolfenkig (követjük a Szlovén hegyi ösvény) Közeli helyek ½h : Maribori kilátó (1147 m) ¾h : Bolfenk (1044 m) 1h : Ruška koča Areh-nál (1246m) Külső hivatkozások Mariborska koča - Hribi.net Maribori Hegyi Társaság
Mariborska koča

Mariborskie schronisko (słoweń. Mariborska koča) – schronisko turystyczne na Pohorju w Słowenii. Leży na małym płaskowyżu na południowej stronie Pohorja pod Reškim vrhem (1142 m) i Ledinekovym koglem (1182 m). Zostało wybudowane w 1911, a podczas II wojny światowej zostało spalone. Zarządza nim PD (Towarzystwo Górskie) Matica Maribor, ma 16 łóżek i 30 prycz wspólnych. Dostęp Drogą regionalną Hoče – Areh, od której osbija w prawo droga na Bolfenk 3h: Kolej gondolowa Maribor – Bolfenk (Słoweńskim Szlakiem Górskim przez Poštelę i Bolfenk) Szlaki turystyczne ½h : Mariborska wieża widokowa (1147 m) ¾h : Bolfenk (1044 m) 1h : Ruškie schronisko koło Areha (1246m) Linki zewnętrzne Mariborska koča na hribi.net
Mariborska koča

Mariborska koča je planinska koča, ki leži na mali planoti na južni strani Pohorja pod Reškim vrhom (1142 m) in Ledinekovim koglom (1182 m). Zgrajena je bila leta 1911 in je bila med NOB požgana. Upravlja jo PD Matica Maribor, ima 16 postelj in 30 skupnih ležišč. Dostopi Po regionalni cesti Hoče-Areh, od katere se odcepi na desno cesta proti Bolfenku 3h : Gondolska žičnica Maribor-Bolfenk (po SPP prek Poštele in Bolfenka) Prehodi ½h : Mariborski razglednik (1147 m) ¾h : Bolfenk (1044 m) 1h : Ruška koča pri Arehu (1246m) Zunanje povezave Planinska zveza Slovenije Hribi.net
Lake Jasna

Lake Jasna (Slovene: Jezero Jasna) is the name of two interconnected artificial lakes located near Kranjska Gora along the road to the Vršič Pass. The lakes are arranged for the needs of tourism at the confluence of Mala and Velika Pišnica. At the confluence there is an even smaller natural canyon and a somewhat hidden Kranjska Gora Hydroelectric Power Plant. There are walking paths around Jasna, and the forest path along the Mala Pišnica valley, which was abandoned after the earthquake in 1980, has its beginnings here. Next to the lake, in addition to the apartments, there is also a playground and a bronze statue of an Ibex on a natural rock, created between 1986 and 1988 by the sculptor Stojan Batič. References
Lago Jasna

El lago Jasna (Jezero Jasna, en esloveno), es el nombre de dos lagos artificiales conectados entre sí, que se hallan en la cercanía de Kranjska Gora al lado de la carretera hacia el paso de montaña Vršič (“El piquito”). A causa de las necesidades del turismo, los lagos están ordenados al lado de la confluencia de los ríos Mala Pišnica y Velika Pišnica. Al lado de la confluencia se halla un pequeño cañón natural y un tanto escondida la central hidroeléctrica de Kranjska Gora. Alrededor de Jasna hay trazados senderos para pasear y aquí empieza el camino del bosque por el valle del río Mala Pišnica, que se encuentra abandonado desde el terremoto del año 1980. Alrededor del lago, además de apartamentos, hay diferentes columpios y el monumento al Zlatorog (animal de la mitología eslovena, una gamuza con cuernos dorados). Véase también Geografía de Eslovenia Geografía de Europa
Lago di Jasna

Il lago Jasna (in sloveno Jezero Jasna) è il nome di due laghi artificiali che si trovano a Kranjska Gora (Slovenia) lungo la strada che porta al passo della Moistrocca, nella zona nord-ovest , a circa 1 km dal centro del paese. Descrizione I laghi sono una importante meta turistica, si trovano alla confluenza dei torrenti Mala e Velika Pišnica, dove vi è la presenza di una piccola centrale idroelettrica. Le acque sono di color smeraldo, circondate da ghiaia bianca. Tutto intorno al lago c'è un sentiero panoramico così come lungo la valle Mala Pišnica. Ai bordi c'è una statua in bronzo dello Zlatorog, camoscio bianco dalle corna d'oro, secondo una leggenza protettore di un tesoro nascosto nei boschi scolpita nel 1988 dallo scultore Stojan Batič. È permessa solamente la pesca a mosca. Galleria d'immagini Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Lago di Jasna
Jasnameer

Jasnameer is een meer circa 2 km ten zuiden van Kranjska Gora in de regio Gorenjska in het noordwesten van Slovenië. Gelegen aan de Vršiska Cesta van de lokale weg 206. Rond het meer is een recreatiegebied. Hier staat op een steen het standbeeld van de gems met de gouden horens uit de legende Zlatorog, die hoog bij de berg Triglav in een sprookjesachtige tuin leefde en er een schat bewaakte. Het verhaal werd voor het eerst in het Duits uitgegeven door Karel Dežman in 1868. Een versie uit 1877 van de dichter Rudolf Baumbach werd erg populair, en in 1904 hernieuwde Anton Aškerc de sage in zijn bekende epische gedicht Zlatorog dat deel ging uitmaken van het nationale Sloveense epos. Externe link Legende
Jasna (jezioro)

Jasna – jezioro w Kranjskiej Gorze. Na jezioro o powierzchni 2,2 ha składają się dwa połączone z sobą sztuczne zbiorniki wodne u zbiegu potoków Velika Pišnica i Mala Pišnica, przy drodze w kierunku przełęczy Vršič. Początki jeziora datowane są na lata 30. XX w., gdy powstał tam odkryty basen zamknięty po kilku latach, natomiast druga część jeziora powstała w latach 90. XX w. w miejscu żwirowni. Nad brzegiem jeziora znajduje się posąg koziorożca, stworzony w latach 1986-1988 przez rzeźbiarza Stojana Batiča. Przypisy
Jezero Jasna

Jezero Jasna je ime dveh med seboj povezanih umetnih jezer, ki se nahajata v bližini Kranjske Gore ob cesti na prelaz Vršič. Jezeri sta za potrebe turizma urejeni ob sotočju Male in Velike Pišnice. Ob sotočju je še manjši naravni kanjon in nekoliko skrita Hidroelektrarna Kranjska Gora. Okoli Jasne so speljane sprehajalne poti, svoj začetek pa ima tu tudi po potresu leta 1980 zapuščena gozdna pot po dolini Male Pišnice. Zraven jezera so poleg apartmajev, tudi igrala in bronasti kip Kozorog na naravni skali, ki ga je med letoma 1986 in 1988 ustvaril kipar Stojan Batič. Sklici Zunanje povezave Predstavnosti o temi Jezero Jasna v Wikimedijini zbirki
Ясна (озеро)

Ясна (словен. Jasna) — озеро в Словенії, утворене двома, з’єднаними між собою, штучними ставками, поблизу Кранської Гори вздовж дороги до найвищого словенського перевалу Вршич через Юлійські Альпи на північному заході Словенії на місці злиття Малої та Великої Пішниці. Поруч у природному каньйоні працює невелика гідроелектростанція Краньська Гора потужністю 152 кВт. Озеро обладнане для потреб туристів і в його чистих прохолодних водах купаються. Навколо озера є пішохідні стежки, а також тут починається Навчальна лісова стежка природознавства через долину Малої Пішниці, занедбану після землетрусу 1980 року. Поряд з озером, окрім апартаментів, також є дитячі майданчики та бронзова скульптура альпійського козла на природній скелі, з легенди про Златорога, який жив у казковому саду високо на горі Триглав і охороняв там скарби. Історія була вперше опублікована німецькою мовою Карелом Дежманом у 1868 році. Версія 1876 року поета Рудольфа Баумбаха стала дуже популярною, а в 1904 році Антон Ашкерц відновив сагу у своїй знаменитій епічній поемі «Златорог», яка стала частиною національного словенського епосу. Скульптура створена між 1986 та 1988 роками скульптором Стояном Батичем. Примітки Посилання
Словенска академия на науките и изкуствата

Словенската академия на науките и изкуствата (на словенски: Slovenska akademija znanosti in umetnosti) е върховната институция в Словения за изследвания в науката и изкуството. Основана е през лятото на 1938 г. Седалището ѝ е в словенската столица Любляна. Външни препратки Официален сайт на САНИ
Acadèmia Eslovena de Ciències i Arts

L'Acadèmia Eslovena de Ciències i Arts (SASA) (eslovè Slovenska akademija znanosti in umetnosti, SAZU) és l'acadèmia nacional d'Eslovènia, que desenvolupa la ciència i les arts i aplega els principals científics i artistes eslovens, membres de l'Acadèmia. SAZU fou fundada el 1938. El 26 de gener de 1943 l'Acadèmia fou acceptada en l'italià Consell Nacional de l'Acadèmia (Consiglio nazionale delle Academie). Té un màxim de 60 membres i 30 més associats i es troba a Ljubljana. Enllaços externs Acadèmia Eslovena de Ciències i Arts - Lloc web oficial
Slowenische Akademie der Wissenschaften und Künste

Die Slowenische Akademie der Wissenschaften und Künste (Slowenisch: Slovenska akademija znanosti in umetnosti) kurz SAZU (englische Abkürzung SASA) –, gegründet 1938, ist die renommierteste Kultur- und Forschungseinrichtung Sloweniens mit Sitz im Palais Lontovž in der Altstadt von Ljubljana, Novi trg 3. Seit 1. Juni 2020 ist Peter Štih Präsident der Akademie. Die Akademie wurde 1938 gegründet und ist per Gesetz auf eine Mitgliederzahl von 60 Vollmitgliedern und 30 assoziierten Mitgliedern, die in die Akademie gewählt werden, beschränkt. Ziele und Aktivitäten Die Slowenischen Akademie der Wissenschaften und Künste (SAZU) fördert die Wissenschaft und Kunst vor allem durch Aktivitäten, Diskussionen und Stellungnahmen zu Lage, Entwicklung und Förderung von Wissenschaft und Kunst in Slowenien und in der internationalen Zusammenarbeit. Forschungszentrum der Akademie (ZRC SAZU) Die Akademie ist Gründerin verschiedener Forschungseinrichtungen. Es unterhält das eigene Forschungszentrum ZRC SAZU (Abkürzung von ZnanstvenoRaziskovalni Center SAZU) mit über 200 Wissenschaftlern, die in 18 wissenschaftlichen Einrichtungen arbeiten. Hierzu gehören unter anderem Fran Ramovš Institute of the Slovenian Language Milko Kos Historical Institute France Stele Institute of Art History Karst Research Institute. Veröffentlichungen der Akademie Arbeit und Organisation werden im jährlich erscheinenden Akademie-Jahrbuch vorgestellt. SASA tritt auch als Mitherausgeber auf und vergibt jährlich Mittel für den Druck wissenschaftlicher oder künstlerischer Publikationen verschiedener Verlage. Zu den digitalisierten Veröffentlichungen der Akademie gehört das Webportal Slovenska biografija (slowenische Biographie). SASA überwacht auch die Produktion von Wörterbüchern der slowenischen Sprache, die von Experten des Instituts für slowenische Sprache Fran Ramovš erstellt wurden. Mitgliedschaften Die Akademie ist Mitglied in folgenden internationalen Organisationen: European Federation of Academies of Sciences and Humanities (ALLEA) European Academies’ Science Advisory Council InterAcademy Partnership (IAP) International Human Rights Network (IHRN) Union Académique Internationale (UAI) Geschichte Die Akademie ist seit der Gründungsversammlung am 12. November 1938 tätig. Die Institution beruft sich bezüglich ihrer Anliegen und Ziele auf die 1693 in Laibach gegründete, kurzlebige Academia Operosorum Labacensium. Siehe auch Liste der Mitglieder der Slowenischen Akademie der Wissenschaften und Künste Weblinks SAZU - Slovenska Akademija Znanosti in Umetnosti - sazu.si. In: sazu.si. Abgerufen am 3. Januar 2025 (offizielle Website). Slovenska biografija. In: slovenska-biografija.si. Abgerufen am 3. Januar 2025 (slowenisch, Elektronisches Biografie-Lexikon der Akademie). Einzelnachweise
Academia Eslovena de Ciencias y Artes

La Academia Eslovena de Ciencias y Artes (en esloveno Slovenska akademija znanosti in umetnosti, SAZU) es la academia nacional de Eslovenia. Tiene como fin desarrollar la ciencia y las artes además de brindar un lugar de reunión a los principales científicos y artistas eslovenos. Fue fundada en 1938. El 26 de enero de 1943 pasó a integrar el Consiglio nazionale delle Academie de Italia. Tiene sesenta miembros y treinta socios. Su sede se encuentra en Liubliana. Su actual presidente es Boštjan Žekš. Enlaces externos Sazu.si Página oficial. (En esloveno y en inglés).
Académie slovène des sciences et des arts

L’Académie slovène des sciences et des arts (en slovène : Slovenska akademija znanosti in umetnosti, SAZU) est l'académie nationale de Slovénie. Elle a pour but de promouvoir les sciences et les arts dans le pays ainsi que de fournir un lieu de rencontre pour les principaux scientifiques et artistes slovènes. Elle a été fondée en 1938. Elle est composée de 71 membres titulaires en 2011. Son siège se trouve à Ljubljana, dans un palais du XVIIIe siècle situé sur Novi trg (« place Neuve »), place qui donne sur les quais de la Ljubljanica. Liste des dirigeants Source (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Slovenian Academy of Sciences and Arts » (voir la liste des auteurs). Liens externes Site officiel Ressource relative aux beaux-arts : Union List of Artist Names Portail des sciences Portail des arts Portail de la Slovénie
Slovenska akademija znanosti i umjetnosti

Slovenska akademija znanosti i umjetnosti (SAZU; slo. Slovenska akademija znanosti in umetnosti), najviša je znanstvena ustanova za znanost i umjetnost u Republici Sloveniji. Povijest Njeno osnivanje datira u vrijeme poslije 1. svjetskog rata; 1921. osnovano je Znanstveno društvo za humanistične vede, koje je bilo jezgra buduće Akademije, koja je osnovana 1937., a 1938. je imenovano prvih 18 redovnih članova. Prvi predsjednik je bio Rajko Nahtigal, a tajnik Gregor Krek. Prema uredbi iz 1938. Akademija je imala 4 razreda: filozofsko-filološko-povijesni, pravni, matematičko-prirodnoznanstveni i umjetnički. Članovi su počasni, redoviti i dopisni. Godine 1948. Akademija znanosti in umetnosti promijenila je ime u Slovenska akademija znanosti in umetnosti. Akademija danas ima 6 razreda: za povijesne i društvene znanosti za filološke i literarne znanosti za matematičke, fizikalne i tehničke znanosti za prirodoslovne znanosti za umjetnosti za medicinske znanosti Vanjske poveznice Slovenska akademija znanosti i umjetnosti
Accademia slovena delle scienze e delle arti

L'Accademia slovena delle scienze e delle arti (in sloveno Slovenska akademija znanosti in umetnosti, abbreviato in SAZU) è l'accademia nazionale della Slovenia che comprende la scienza e le arti e riunisce i migliori ricercatori ed artisti sloveni. L'istituzione si trova a Lubiana, capitale della Slovenia. Storia L'accademia è stata fondata nel 1938 inizialmente con il nome di Accademia delle scienze e delle arti (AZU). L'aggettivo sloveno venne aggiunto solo nel 1943 con un decreto di Leon Rupnik, sindaco di Lubiana, durante il periodo dell'occupazione italiana. L'accademia è entrata a far parte della Fondazione europea per la scienza nel 1995. Compiti Fondata nel 1938, rappresenta la massima istituzione nello stato per la scienza e le arti. Riunisce scienziati e artisti che sono eletti per i loro eccezionali risultati nel campo della scienza e delle arti. L'accademia ha lo scopo di coltivare, incoraggiare e promuovere le scienze e le arti; attraverso le sue attività, inoltre, contribuisce allo sviluppo del pensiero scientifico e della creatività. In particolare, affronta le questioni che riguardano scienze ed arti, partecipa alla definizione delle attività politiche di ricerca, fornisce valutazioni ed opinioni sulla promozione e lo sviluppo e sull'organizzazione delle attività di ricerca. Collabora con le università e con altri istituti di ricerca. Dal secondo dopoguerra è editrice del Dizionario biografico sloveno. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sull'Accademia slovena delle scienze e delle arti Collegamenti esterni Sito ufficiale, su sazu.si.
Słoweńska Akademia Nauki i Sztuki

Słoweńska Akademia Nauki i Sztuki (słoweń. Slovenska akademija znanosti in umetnosti, SAZU) – główna akademia Słowenii, zajmująca się nauką i sztuką. Zrzesza grupę najlepszych słoweńskich naukowców i artystów, członków akademii. Zajmuje się m.in. regulacją języka słoweńskiego. Budynek Lontovž (z niem. Landhaus) jest obecną siedzibą akademii i znajduje się na nowym rynku w Lublanie. Akademia została założona w 1938 roku. 26 stycznia 1943 roku została zaakceptowana przez Narodową Akademię Włoską (Consiglio Nazionale delle Academie). Posiada maksymalnie 60 pełnoprawnych członków i 30 członków stowarzyszonych urzędujących w Lublanie. W 2014 odznaczona Orderem za Wybitne Zasługi. Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona internetowa akademii (ang. • słoweń.)
Словеначка академија наука и уметности

Словеначка академија наука и уметности (словен. Slovenska akademija znanosti in umetnosti), позната по свом акрониму САЗУ (од словен. SAZU), највиша је научна установа за науку и уметност у Републици Словенији. Историја Њено оснивање сеже из времена после Првог светског рата; 1921. основано је Знанствено друштво за хуманистичне веде, које је било језгрo будуће Академије, која је основана 1937, а 1938. је именовано првих 18 редовних чланова. Први председник је био Рајко Нахтигал, а секретар Грегор Крек. Према уредби из 1938. Академија је имала 4 разреда: филозофско-филолошко-историјски, правни, математичко-природнонаучни и уметнички. Чланови су почасни, редовни и дописни. Године 1948. Академија знаности ин уметности променила је име у Словенска академија знаности ин уметности. Структура Академија данас у своме окриљу има 6 разреда и два одељења, који броје 71 сталног, 17 придружених и 74 дописних (страних) чланова. - Разреди Словеначке академије: Разред за историјске и друштвене науке (13 сталних, 3 придружена и 20 дописних чланова) Разред за филолошке и књижевне науке (8 сталних, 4 придруженa и 18 дописних чланова) Разред за математичке, физикалне и техничке науке (16 сталних, 4 придруженa и 15 дописних чланова) Разред за природне науке (9 сталних, 2 придружена и 13 дописних чланова) Разред за уметности (15 сталних, 3 придружена и 15 дописних чланова) Разред за медицинске науке (17 сталних, 1 придружени и 5 дописних чланова) - Одељења Словеначке академије: Одељење за Међународне односе и координацију наука Библиотека Академије (трећа по величини у Словенији) У оквиру Академије такође делује и неколико комитета, комисија, савета и фондација. Савет за енергетику Савет за просторну културу и идентитет Савет за заштиту природе Комитет за студије о етничким мањинама Правописна комисија Комисија за људска права Комисија за статутарна питања Комитет за штампу и публикације Фондација др Бруно Бреши Фондација Јанез Вајкард Валвасор Референце Спољашње везе Словеначка академија наука и уметности Грегор Крек (1875–1942) - slovenska-biografija.si
Vodovodni stolp Kranj

Vodovodni stolp v Kranju je vodni stolp, ki stoji na križišču Oldhamske ceste in Ceste Kokrškega odreda blizu mostu čez Kokro. Predstavlja znamenitost severnega dela Kranja in je zavoljo svojega zgodovinskega in tehniškega pomena razglašen za kulturni spomenik lokalnega pomena. Kljub zgodovinskemu statusu in starosti več kot sto let je še vedno v uporabi ter priključen v javno vodovodno omrežje Kranja. 34 m visok stolp s premerom pri dnu 5 m je okrogle oblike, na vrhu pa ima osemkotni rezervoar s kapaciteto 250 kubičnih metrov vode. Pod njim je na višini 26 m opazovalna ploščad, do katere vodi polžasto stopnišče s 153 stopnicami v notranjosti. Načrte za stolp je leta 1898 po naročilu Kranjskega deželnega zbora izdelal češki inženir in stavbenik Jan Vladimír Hráský, zgradilo pa ga je dunajsko podjetje Janesch und Schnell med letoma 1909 in 1911. Zagotavljal je pritisk za porabnike v Kranju in okolici, zdaj pa zagotavlja pritisk za okoliške hiše in služi kot razbremenilnik za izenačevanje pritiska v sistemu. Leta 1959, ob 40. obletnici KP Jugoslavije, so nanj namestili spominsko ploščo mladinskim delovnim brigadam, ki so zgradile vodovod od Bašlja. V noči na 17. julij 2004 je zaradi prevelike količine vode ta stekla v prostor med rezervoarjem in zunanjo betonsko steno, ki jo je zaradi pritiska razneslo, kar je povzročilo precejšnjo gmotno škodo na stolpu in okolici. Po obnovi konec leta 2005 je dostop do razgledne ploščadi en dan na leto odprt za javnost. Predvidoma naj bi ostal stolp v uporabi do začetka obratovanja novega magistralnega vodovoda iz Bašlja. Po njem ima ime tudi KS Vodovodni stolp v Kranju. Sklici in opombe Viri »V Kranju razneslo vodovodni stolp«. 24ur.com. 17. junij 2004. Pridobljeno 25. avgusta 2016. »Vodovodni stolp - zaščitni znak Kranja«. Delo. 29. marec 2012. Pridobljeno 5. marca 2016. Zunanje povezave Predstavnosti o temi Vodovodni stolp v Wikimedijini zbirki
Wasserturm Maribor

Vodni stolp (deutsch: Wasserturm) ist der Name einer Festungsanlage an der Usnjarska ulica am linken Ufer der Drau in der Altstadt von Maribor im Osten Sloweniens ist ein Wehrturm aus dem 16. Jahrhundert. Das Bauwerk aus der Spätrenaissance ist ein slowenisches Kulturdenkmal von lokaler Bedeutung. Geschichte Der sogenannte Wasserturm (=Turm am Wasser) wurde als Teil der zwischen 1550 und 1562 erbauten Stadtbefestigung von Marburg errichtet. Neben der Burgbastei ist er der einzige erhaltene Teil der Stadtbefestigung auf der Ostseite der Altstadt. In der zweiten Hälfte der 1960er Jahre, als das Mariborer Wasserkraftwerk gebaut wurde, war das Schicksal des Turms ungewiss. Seit der Stauung der Drau war geplant, den Turm zusammen mit einer weiteren Wasserfestung, der sogenannten Benetke, abzureißen. Während Benetke zerstört wurde, wurde der Wasserturm erhalten. Unter der Leitung des Mariborer Baumeisters Jože Požauk (1908–1995) wurde das 1500 Tonnen schwere Steingebäude zwischen 1967 und 1968 innerhalb von sieben Monaten um 2,6 Meter erhöht. Beschreibung Der Wasserturm hat einen regelmäßigen fünfeckigen Grundriss und ist als Verteidigungsfestung aus massiven Ziegeln mit einem hohen Walmdach und einer einfachen Fassade errichtet. Letzterer ist durch Schlitze und ein halbrundes Gesims gegliedert. Zwei Türen führen in das keilförmige Gebäude, das dem Flussbett zugewandt ist. Über die Stadtmauer war die Anlage mit dem Judenturm verbunden. Heutige Nutzung Im renovierten Turm befindet sich heute Gastronomie. Siehe auch Liste der Kulturdenkmale von lokaler Bedeutung in der Stadtgemeinde Maribor Weblinks Der Wasserturm von Maribor auf visitmaribor.si (abgerufen am 5. Dezember 2023) Einzelnachweise