NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Havránok

Havránok je archeologická lokalita na Slovensku nad hrází přehrady Liptovská Mara a také muzeum v přírodě (archeoskanzen). Nachází se na východním úpatí vrchu Úložisko (741,7 metrů), dva kilometry jižně od obce Bobrovník v okrese Liptovský Mikuláš. Dlouholetým výzkumem Archeologického ústavu Slovenské akademie věd v Nitře pod vedením Karola Piety zde bylo prozkoumáno hradiště s druidskou svatyní púchovské kultury, připisované kmeni Kotinů z doby laténské v 1. století př. n. l. Kromě opevnění, běžné zástavby a výrobních zařízení (např. hrnčířské pece) byla odkryta obětní šachta s oltářem a milodarovými oběťmi a kamenné cesty se sloupořadím. Ve 12. až 15. století na místě byla slovanská osada se středověkým zeměpanským hrádkem s obytnou věží, opevněným palisádami a příkopem. V pozdějším období byl vybudován zděný kostel. Rekonstruované stavby (původní opevnění s kamennými hradbami, dřevěnými palisádami a vstupní branou a srubový dvorec), obětiště i nalezené předměty (nářadí, nástroje, šperky, mince aj.) jsou součástí archeologického skanzenu. Celý komplex je od roku 1967 národní kulturní památkou. Východním směrem pod kopcem se nachází ruiny kostela Panny Márie se zachovalou věží. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Havránok na slovenské Wikipedii. Literatura PIETA, Karol. Liptovská Mara : včasnohistorické centrum severného Slovenska. Bratislava: Academic Elecronic Press, 1996. 134 s. ISBN 80-967366-7-1. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Havránok na Wikimedia Commons Archeoskanzen na webu Liptovského muzea v Ružomberku
Havránok

Das Archeoskanzen Havránok (vollständiger Name Archäologisches Freilichtmuseum NKD Liptovská Mara – Havránok) oberhalb des Liptauer Stausees im Norden der Slowakei befindet sich ungefähr zwei Kilometer südlich des Dorfes Bobrovník im Okres Liptovský Mikuláš. Bei mit der Anlage des Liptovská-Mara-Stausees in den 1960er-Jahren erfolgenden systematischen archäologischen Forschungen machte man bedeutende eisenzeitliche (300–100 v. Chr.) Funde. Es wurden eine befestigte Siedlung des keltischen Stamms der Cotini mit einem Druiden-Heiligtum und sechs kleineren Dörfern in seiner Nähe entdeckt. Die ursprüngliche einheimische Bevölkerung besiedelte Havránok bereits im 4. Jahrhundert v. Chr. und durch ihre Verschmelzung mit keltischen Stämmen entstand die eigenartige Puchauer Kultur. Man entdeckte einen Opferaltar mit Opferschacht, Steinwege mit Säulengang und keltische Nachahmungen antiker Münzen. Die unterbrechungsfreie Siedlung auf dem Havránok dauerte bis ins 2. Jahrhundert n. Chr. Es wurden hier auch Spuren von germanischen Siedlern entdeckt und später auch die Anwesenheit der Slawen. Um das 12. Jahrhundert n. Chr. wurde auf der Spitze des Hügels eine feudale Burg mit Befestigungsanlagen aus Holz gebaut. Einige Gebäude – das Druiden-Heiligtum, Öfen, die Brücke, Teile der Befestigungsanlage, Wohntürme sowie der Hof – und verschiedene Gegenstände wurden teilweise restauriert und sind heutzutage Bestandteil des archäologischen Freilichtmuseums. Im Jahre 1967 erklärte man das Freilichtmuseum Havránok zu einem nationalen Kulturdenkmal, und es ist nun in der Verwaltung des Liptauer Museums in Ružomberok. Siehe auch Liste von Freilichtmuseen Einzelnachweise Weblinks Beschreibung auf www.liptovskemuzeum.sk (slowakisch) Beschreibung auf http://cestovanie.sme.sk (slowakisch) Beschreibung auf www.chocskevrchy.sk (deutsch) Beschreibung auf www.demanovska-dolina.com (englisch) Virtuelle Galerie auf www.virtualtravel.sk (slowakisch)
Havránok

Havránok is an important archaeological site in northern Slovakia. It is on a hill above the Liptovská Mara water reservoir around 2 km (1.2 mi) from the village of Bobrovník, about halfway between Ružomberok and Liptovský Mikuláš in the Liptov region. The archaeologists unearthed a prehistoric Celtic hill fort and a medieval wooden castle in the 1960s, during the construction of the Liptovská Mara dam. Both objects have been partially reconstructed. During the Iron Age and the Roman Era, the shrine of Havránok was an important religious center of the Celts living in Slovakia. History The Havránok hill fort was an important religious, economic, and political center of the Púchov culture (300 BCE - 180 CE), in which the dominant Celtic tribe of Cotini mingled with the older people of the Lusatian culture. The prosperous oppidum was destroyed along with other Celtic settlements in Slovakia around the beginning of the Common Era either by the Germanic tribe of Quadi or by Dacians. A medieval wooden castle existed near the remnants of the ancient hill fort from the 11th to 15th century CE. Celtic shrine The hill fort was a religious center of the Celts living in northern Slovakia. Its wooden shrine was built in the 1st century BCE around an exceptionally high wooden column, probably a totem or a statue. Excavation of a ritual pit situated near this central cult object revealed bones of at least seven people sacrificed during druidic rituals. The victims were beaten to death, quartered, and in some cases also burnt. Parts of their bodies were subsequently thrown into the pit. A large number of agricultural tools in the vicinity of the pit indicate that human sacrifices may have served to insure a good harvest. The shrine also included a number of smaller wooden columns, with burnt offerings (mostly jewels, agricultural products, and animals) buried next to them. Other buildings In addition to the shrine, the reconstructed buildings include a fortified gateway of the hill fort with a section of the stone walls (120-50 BCE), farmstead (300-100 BCE), a pottery kiln (300-100 BCE), and huts from various periods. In the Iron Age and the Roman Era, Havránok was surrounded by several Celtic villages. Some of them were inundated by the Liptovská Mara reservoir. The small medieval castle is also partially reconstructed and the whole area of Havránok is now an open-air museum. The site was proclaimed a national cultural monument in 1967. Economy The Celts of Havránok minted their own coins. However, the simple copper coins could not equal the quality of the contemporary silver Biatecs, minted by the Boii in Bratislava. See also Celts and human sacrifice Cotini References External links The official museum website (in Slovak) A more detailed description of Havránok (in Slovak)
Hawranek

Hawranek (słow. Havránok) – stanowisko archeologiczne z częściowo zrekonstruowanym celtyckim grodziskiem i średniowiecznym drewnianym grodem, położone na zachodnim brzegu zbiornika zaporowego Liptovská Mara w północnej Słowacji. Położenie Obiekt znajduje się w granicach administracyjnych wsi Liptovská Sielnica, na wysokości 685 m n.p.m., na lokalnym wypiętrzeniu wschodnich stoków wzgórza Úložisko, prawie bezpośrednio nad północnym krańcem zapory. Historia W trakcie budowy zbiornika zaporowego Liptovská Mara w latach 60. i 70. XX w. na obszarze przewidzianym do zalania oraz w jego bezpośrednim sąsiedztwie prowadzono szeroko zakrojone badania archeologiczne. W ich rezultacie dokładnie przebadano grodziska na wzgórzu. Celtycka osada na jego stokach i grodzisko na szczycie powstały w III w. p.n.e., a uległy zanikowi w II w. n.e. Następnie wzgórze zostało ponownie zasiedlone w czasach Państwa Wielkomorawskiego, później na szczycie stanął drewniany gród, pełniący funkcje obronne i obserwacyjne. Przy drodze prowadzącej na wzgórze stoi zrekonstruowany celtycki dom. Znaleziono tu również ślady większej liczby podobnych budynków oraz odkryto pozostałości celtyckiej świątyni i podwaliny murów grodziska. Kamienne mury zostały częściowo zrekonstruowane, a także zbudowano kopię bramy wraz z wieżą obserwacyjną. Sam wierzchołek wzgórza zajmował w XII-XVI w. drewniany gródek szlachecki. Czytelny jest przebieg jego fosy, zrekonstruowano palisadę, mostek i narożną wieżę. W centrum stała kiedyś znacznie większa wieża, pełniąca zarówno funkcje obronne jak i mieszkalne. Ze względu na duże zainteresowanie zwiedzających w 1995 roku Muzeum Liptowskie w Rużomberku utworzyło stałą placówkę dydaktyczną. Przypisy
Гавранок

Гавра́нок (словац. Hradisko Havránok) — археологический объект, находящийся на севере Словакии. Располагается на холме над водохранилищем Липтовска-Мара в 2-х километрах от села Бобровник. В 60-х годах прошлого века археологи раскопали кельтское городище со средневековым деревянным замком. Оба объекта прошли реконструкцию. Во времена железного века и Римской империи это городище было важным религиозным центром кельтов, которые проживали на территории Словакии. Также Гавранок связан с религией Пуховской культуры. Деревянный замок существовал рядом с городищем с XI по XV века нашей эры. В окрестностях городища было обнаружено сельскохозяйственное орудие, что указывает на такие работы в этих землях. Само городище включает в себя постройки каменных стен, хутор, гончарной печи и хижин. Кроме того, в окружении находилось несколько деревень, которые впоследствии были затоплены. Городище Гавранок является музеем под открытым небом. В 1967 году был объявлен национальным памятником культуры. См. также Список замков Словакии Список национальных памятников культуры Словакии (1961—2002) Примечания Ссылки Официальный сайт музея Архивная копия от 18 декабря 2018 на Wayback Machine (словац.)
Гавранок

Гавра́нок — важливе археологічне місце в північній Словаччині. Розташовано на пагорбі над дамбою водосховища Ліптовська Мара близько 2 км від с.Бобровнік, на половині шляху між містами Ружомберком та Ліптовським Мікулашом. У 1960-х роках, під час будівництва дамби водосховища, тут були відкриті кельтські (Котіни) укріплені осади з друідською святинею з І ст. до н. е. Було також відкрито жертовну шахту з вівтарем та рештками жертв. У ХІІ-XV ст. тут було слов'янське поселення — дерев'яний град укріплений частоколом та ровом. Пізніше був побудований мурований костел. Обидва відкриті об'єкти були частково реконструйовані. Протягом залізної доби та римського часу Гавранок був важливим релігійним центром кельтів, що жили на території сучасної Словаччини. Зовнішні посилання Музей Гавранок[недоступне посилання з липня 2019]
Schloss Vígľaš

Das Schloss Vígľaš (slowakisch Vígľašský zámok) ist ein Schloss im mittelslowakischen Ort Vígľaš im Okres Detva. Es befindet sich östlich des Ortes auf einer Anhöhe über dem Fluss Slatina. Geschichte Im frühen Mittelalter soll es hier eine slawische Burgstätte gegeben haben, später entstand ein Klosterbau, der wahrscheinlich dem Templerorden gehört hatte. Zum ersten Mal wurde das Anwesen aber erst 1390 während der Herrschaft von Sigismund von Luxemburg in der Namensform in castro Wegles erwähnt, als hier ein gotisches Jagdschloss gebaut wurde. 1424 erhielt Barbara von Cilli, zweite Frau von Sigismund, das Schloss als Mitgift, als Besitz ungarischer Königinnen gehörte es später Sigismunds Tochter Elisabeth und wurde in die innerpolitischen Machtkämpfe verwickelt. Während der Herrschaft von Matthias Corvinus fanden hier häufig Feste und Jagden statt. Im 16. Jahrhundert erhielt das Jagdschloss eine zusätzliche Funktion als Befestigung gegen das herannahende Osmanische Reich und wurde mit vier Ecktürmen und einer ständigen Garnison versehen. 1577 scheiterte knapp ein Versuch von Osmanen, die Festung für sich einzunehmen, danach wurden zwei Schießbastionen errichtet und die westliche Vorburg erweitert. Die Osmanen überfielen in der Folgezeit zwar Dörfer in der Gegend, die Festung blieb aber außer des osmanischen Herrschaftsbereichs. Erfolgreicher waren die in Standesaufständen verwickelten Truppen, die sie jeweils während der Aufstände von Bocskai, Bethlen, Thököly und Rákóczi eroberten. 1636 wurde das Schloss Besitz der ungarischen Magnatenfamilie Csáky und ab 1690 Esterházy. Als Gutsherren ließen sie gegen Mitte des 18. Jahrhunderts einen großen barocken Umbau durchführen, der die Festung wieder zum repräsentativen Schloss umwandelte. 1870 erwarb der Großgrundbesitzer Nikolaus Kiss de Nemeskér das Schloss mit ihrem Herrschaftsgebiet und leitete im Jahr 1881 einen weiteren Umbau im romantisierenden Stil ein. Ab 1905 besaß der Erzherzog Friedrich von Österreich-Teschen, kurz nach der Gründung der Tschechoslowakei im Spätjahr 1918 enteignete der tschechoslowakische Staat das Anwesen und machte es zum Sitz eines Staatsforstbetriebs. Im Februar 1945, kurz vor dem Ende des Zweiten Weltkriegs in Europa, nahmen Wehrmachttruppen eine defensive Stellung im Schloss auf. Während der Kämpfe gegen die Sowjettruppen brannte es nieder und wurde danach nicht aufgebaut und diente vor allem als Baumaterialquelle; eine Konservierung blieb aus. Die Schlossruine wurde 2007 an einen Privatinvestor verkauft, der unter der Aufsicht des slowakischen Denkmalamts ein Renovierungsprojekt erarbeiten ließ. 2009 begann schließlich der Wiederaufbau des Schlosses, der 2013 abgeschlossen wurde. Seit September 2014 ist das renovierte Schloss als Kongress- und Luxushotel The Grand Vígľaš in Betrieb. Weblinks Eintrag auf hrady-zamky.sk (slowakisch) Hauptseite des Hotels (englisch, slowakisch)
Fontána Vodná ruža

Vodná ruža je fontána v Ružinově, Bratislavě, která se nachází v místní části Pošeň. Popis Fontána Vodná ruža se nachází na východní straně ulice Viliama Figuša-Bystrého při vyústění Ondrejovovy ulice. Autoři fontány jsou akad. soch. Vladimír Farár a ing. arch. Ladislav Pinkavský. Odhalená byla v roce 1972. Uprostřed čtvercového bazénu s travertinovým obkladem je umístěna plastika z duralu, která se skládá ze soustavy růžic umístěných na vysokém pilíři. Lopatky růžic jsou roztáčeny dopadající vodou. Proto se fontána nazývá i Lopatková nebo Kinetická. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Fontána Vodná ruža na slovenské Wikipedii. Související články Seznam fontán v Bratislavě
Plavecký Štvrtok

Plavecký Štvrtok je obec na Slovensku v okrese Malacky. Žije zde přibližně 2 600 obyvatel. První písemná zmínka o obci pochází z roku 1206. V obci je římskokatolický kostel Nanebevzetí Panny Marie ze 14. století a kaple svaté Rozálie z 18. století. V katastrálním území obce leží přírodní rezervace Bezodné. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Plavecký Štvrtok na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Plavecký Štvrtok

Plavecký Štvrtok (deutsch Zankendorf oder Blasenstein-Zankendorf, ungarisch Detrekőcsütörtök) ist eine Gemeinde in der Westslowakei. Die Gemeinde liegt im Záhorská nížina (ein Teil des Wiener Beckens), die zur Region Záhorie gehört. Westlich der Gemeinde befindet sich das Naturschutzgebiet Záhorie, die Stadt Malacky ist 9 km entfernt. Zum Gemeindegebiet zählt neben dem Hauptort auch die Ortslage Feld. Der Ort wurde urkundlich im Jahr 1206 als Cheturtuchyel erwähnt. Im Ort gibt es eine Kirche aus dem 14. Jahrhundert. Siehe auch Kumanen Bevölkerung Einzelnachweise
Plavecký Štvrtok

Plavecký Štvrtok (Hungarian: Detrekőcsütörtök) is a village and municipality in western Slovakia in Malacky District in the Bratislava region. Etymology Štvrtok means in Slovak Thursday and it indicates that the settlement held a market on Thursdays. The attribute Plavecký comes from the name of Plavecký Castle estate (the castle is named after Cumans, in Slovak Plavci). Geography The municipality lies at an altitude of 157 metres (515 ft) and covers an area of 22.45 km2 (8.67 sq mi) (2025). Population It has a population of 2598 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 2513 people by ethnicity 2274 as Slovak, 219 as Not found out, 89 as Romani, 19 as Czech, 14 as Hungarian, 9 as Other, 4 as Ukrainian, 4 as Polish, 3 as Rusyn, 2 as Russian, 2 as English, 1 as Italian, 1 as Austrian, 1 as German, 1 as Canadian, 1 as Croatian and 1 as Albanian. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 2513 people by religion 1387 from Roman Catholic Church, 661 from None, 230 from Not found out, 133 from Evangelical Church, 31 from Christian Congregations in Slovakia, 18 from Jehovah's Witnesses, 12 from Calvinist Church, 11 from Greek Catholic Church, 6 from Other, 6 from Ad hoc movements, 5 from Eastern Orthodox Church, 2 from Paganism and natural spirituality, 2 from Islam, 2 from Buddhism, 2 from Apostolic Church, 1 from Jewish community, 1 from Old Catholic Church, 1 from Other and not ascertained christian church, 1 from Czechoslovak Hussite Church and 1 from Bahá'i Community. Landmarks Saint Mission Church Plavecký Štvrtok References External links Official website
Plavecký Štvrtok

Plavecký Štvrtok es un municipio situado en el distrito de Malacky, en la región de Bratislava, Eslovaquia. Tiene una población estimada, en mayo de 2024, de 2603 habitantes.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Plavecký Štvrtok.
Plavecký Štvrtok

Plavecký Štvrtok je naseljeno mjesto u okrugu Malacky u Bratislavskom kraju u Slovačkoj. Stanovništvo Prema podatcima o broju stanovnika iz 2025. godine naselje je imalo 2598 stanovnika. Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 2513 stanovnika bilo ih je tako 2274 slovačke, 219 neutvrđene, 89 romske, 19 češke, 14 mađarske, 9 inih, 4 ukrajinske, 4 poljske, 3 rusinske, 2 ruske, 2 engleske, 1 talijanske, 1 austrijske, 1 njemačke, 1 kanadske, 1 hrvatske i 1 albanske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 2513 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 1387 Rimokatolička Crkva, 661 bez vjerske pripadnosti, 230 neutvrđeno, 133 Evangelistička Crkva, 31 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 18 Jehovini svjedoci, 12 Kalvinistička, 11 Grkokatolička Crkva, 6 razno, 6 ad hoc pokreti, 5 Pravoslavna Crkva, 2 poganstvo i prirodni duhovnost, 2 Islam, 2 Budizam, 2 Apostolska Crkva, 1 Židovi, 1 Starokatolička Crkva, 1 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 1 Čehoslovačka husitska crkva i 1 Bahá'í. Izvori Vanjske poveznice Službena stranica naselja (sl.)
Detrekőcsütörtök

Detrekőcsütörtök (szlovákul Plavecký Štvrtok, németül Blasenstein-Zankendorf) község Szlovákiában, a Pozsonyi kerületben, a Malackai járásban. Fekvése Malackától 8 km-re délre fekszik. Története 1206-ban Cheturtuchyel néven említik először. 1231-ben II. András oklevelében szerepel, melyben megerősíti Malacka város jogait a detrekőcsütörtöki uradalomra. A magyar királyok a középkorban határőröket telepítettek erre a vidékre, mely a közeli Detrekő várához tartozott. A 16. századig a falu története kevéssé ismert. A 15. században a Stiborok beckói váruradalmának része volt. 1553-ban Csetertek néven említik Serédy Gáspár birtokaként. 1647-ben a Somodi és Vízkeleti családoké. Vályi András szerint "Detrekő Csötörtök. Tót falu Posony Vármegyében, földes Ura Gróf Pálfy Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Stomfától más fél mértföldnyire, a’ hegyen túl való járásban. Határja közép termékenységű, vagyonnyaik jók, második Osztálybéli." Fényes Elek szerint "Detrekő-Csötörtök, (Zankendorf, Sztvertek), Pozson m. tót falu, Stomfa és Malaczka közt, a holicsi országút mellett. Lakja 1313 kath., 15 zsidó. Kath. paroch. templom; urasági majorság; juhtenyésztés; szép erdő; hat vizimalom; téglavető; homokos határ. F. u. gr. Pálffy család." A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Malackai járásához tartozott. Népessége 1910-ben 1202, túlnyomórészt szlovák lakosa volt. 2011-ben 2316 lakosából 2245 fő szlovák. Nevezetességei Római katolikus temploma a 14. század első felében épült. A 17. és 19. században átépítették. A Szent Rozália kápolna a 18. században épült. Közlekedés Vasúti Jegyzetek Források Juraj Turcsány - Mária Nováková 2015: Plavecký Štvrtok - dejiny obce További információk Hivatalos oldal Községinfó Detrekőcsütörtök Szlovákia térképén Mkregion.sk Az általános iskola honlapja
Plavecký Štvrtok

Plavecký Štvrtok (in ungherese Detrekőcsütörtök, in tedesco Blasenstein-Zankendorf) è un comune della Slovacchia facente parte del distretto di Malacky, nella regione di Bratislava. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Plavecký Štvrtok Collegamenti esterni Sito ufficiale, su obecplaveckystvrtok.sk.
Plavecký Štvrtok

Plavecký Štvrtok (węg. Detrekőcsütörtök) – wieś i gmina (obec) w powiecie Malacky, w kraju bratysławskim na Słowacji. Leży na południu środkowej części Niziny Zahorskiej, na terasie rzeki Morawy. W 2011 roku populacja wsi wynosiła 2316 osób, 96,9% mieszkańców podało narodowość słowacką. Historia Pierwsza pisemna wzmianka o miejscowości pochodzi z 1206, wymieniona jest w niej pod nazwą Cheturtuchyel. Osada powstała jednak dużo wcześniej, prawdopodobnie w XI lub XII wieku. W 1217 wzmiankowana jako Cheturhuc, w 1231 – Coturtukhel, w 1400 – Chtwerthek, w 1773 – Stwertekk, w 1808 – Plavecký Sstwrtek, po węgiersku Detrekőcsütörtök, po niemiecku Zankendorf. W 1720 wieś miała 3 młyny i 61 podatników. Ludność zajmowała się rolnictwem, wyrobem narzędzi drewnianych, w XIX w. także rzemiosłem. W 1828 wieś miała 154 domy i 1110 mieszkańców. Zabytki Kościół rzymskokatolicki z XIV w., pierwotnie gotycki, nowe sklepienie z XVII w., przebudowany w XIX w. Przypisy
Plavecký Štvrtok

Plavecký Štvrtok este o comună din Slovacia aflatâ în districtul Malacky, regiunea Bratislava. Localitatea se află la altitudinea de 153 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 24,18 km2 și în 2017 număra 2.372 de locuitori. Istoric Plavecký Štvrtok este atestată documentar din 1206. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Plavecký Štvrtok la Wikimedia Commons
Плавецки Штврток

Плавецки Штврток (слч. Plavecký Štvrtok) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Малацки, у Братиславском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 2598 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 2513 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 2274 као Словац, 219 као непознато, 89 као Ром, 19 као Чех, 14 као Мађар, 9 као различите, 4 као Украјинац, 4 као Пољак, 3 као Русин, 2 као Рус, 2 као Енглезaи, 1 као Италијан, 1 као Аустријан, 1 као Нијемац, 1 као канађанaи, 1 као Хрват и 1 као Албанац. Религија У години 2021. је било 2513 људи по вероисповести: 1387 Латинска црква, 661 Без верске припадности, 230 Неоткривено, 133 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 31 Хришћанске цркве у Словачкој, 18 Јеховини сведоци, 12 Калвинизам, 11 Гркокатолицизам, 6 Друго, 6 Ад хок покрети, 5 Православна црква, 2 Паганизам и духовност природе, 2 Ислам, 2 Будизам, 2 Апостолска црква, 1 Јевреји, 1 Старокатоличка црква, 1 Друге и неодређене хришћанске цркве, 1 Чехословачка хуситска црква и 1 Бахаи вера. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт (језик: словачки)
Плавецки Штврток

Плавецки Штврток (словац. Plavecký Štvrtok) — село, громада округу Малацки, Братиславський край, південно-західна Словаччина, регіон Загоріє. Кадастрова площа громади — 24,18 км². Населення 2416 осіб (станом на 31 грудня 2017 року). Історія Плавецки Штврток згадується в 1206 році. Географія Протікає Зогорський канал. Населення Примітки Посилання www.obecplaveckystvrtok.sk — офіційний сайт громади Plavecký Štvrtok - …. e-obce.sk (словац.). :