NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Národní park Slovenský kras

Národní park Slovenský kras se nachází ve východní části Slovenska při hranicích s Maďarskem. Byl vyhlášen na části geomorfologického celku Slovenský kras, rozsáhlého krasového území, na které za maďarskými hranicemi navazuje Aggtelecký kras s národním parkem Aggtelek. Jeho rozloha je 35 522,52 ha, ochranné pásmo zahrnuje dalších 5 716 ha. Národní park zasahuje na území okresů Rožňava a Košice-okolí. 78 % území pokrývají lesy. Historie Předchůdcem národní parku byla chráněná krajinná oblast vyhlášená 31. srpna 1973. Dne 1. března 1977 se Slovenský kras stal první biosférickou rezervací UNESCO na území dnešního Slovenska. V roce 1995 byly vybrané části krasového území na slovenské a maďarské straně zapsány na seznam světového přírodního dědictví UNESCO pod názvem Jeskyně Aggteleckého krasu a Slovenského krasu. Národní park potom vznikl 13. února 2002. V roce 2010 byla vyhlášena ptačí oblast Slovenský kras s rozlohou 43 860,24 hektaru. Jeskyně Jeskynní systém Skalistý potok o délce 5689 m s převýšením 317 m je považován za nejdelší a nejhlubší jeskyni Slovenského krasu. Rozsáhlá je též jeskyně Domica o délce 5140 m, která spolu s jeskyní Baradla na maďarské straně tvoří souvislý jeskynní systém o délce 21 km. Silická lednice je s nadmořskou výškou 503 m nejníže položenou ledovou jeskyní na světě. Maloplošná chráněná území Součástí národního parku jsou národní přírodní památky Milada, Jasovská jeskyně, Silická lednice, Gombasecká jeskyně, Krásnohorská jeskyně, Domica a přírodní památka Oltár. Ostatní maloplošná chráněná území byla k 1. lednu 2024 zrušena a začleněna do systému zón národního parku. Byly to: Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Národní park Slovenský kras na Wikimedia Commons Oficiální stránky Průvodce Slovenský kras ve Wikicestách Slovenský kras – video z cyklu České televize Návraty k divočině
Slovakiske Karst Nationalpark

Slovakiske Karst Nationalpark (Národný park Slovenský kras) er en nationalpark i bjergkæden slovakiske Karst (Slovenský kras) i det sydøstlige Slovakiet. Den ligger i distrikterne Gelnica, Rožňava og Košice – okolie i Košice-regionen. Nationalparken dækker et område på 346,11 km² og dens bufferzone dækker 117,41 km² . Parken blev etableret den 1. marts 2002 efter at have været et beskyttet landskabsområde siden 1973. Slovakiske Karst er det første slovakiske biosfærereservat siden den blev medtaget i UNESCOs program om mennesket og biosfæren (MAB) den 1. marts 1977. I 1995 blev 12 ud af 700 huler i parken optaget på UNESCOs verdensarvsliste med navnet Hulerne i Aggtelek Karst og Slovakiske Karst. Referencer Eksterne henvisninger Slovakisk Karst National Park Arkiveret 12. december 2007 hos Wayback Machine på Slovakia.travel
Slovak Karst National Park

Slovak Karst National Park (Národný park Slovenský kras) is a national park in the Slovak Karst (Slovenský kras) mountain range in South East Slovakia. It lies in the Gelnica, Rožňava and Košice–okolie districts in the Košice region. The National Park covers an area of 346.11 km² (133.64 mi²) and its buffer zone covers 117.41 km² (45.33 mi²). The park was established on 1 March 2002, after being a protected landscape area since 1973. Slovak Karst is the first Slovak biosphere reserve since 1 March 1977, when it was included in the UNESCO's Programme on Man and the Biosphere. In 1995, 12 out of 700 caves in the park were recognized as a UNESCO World Heritage Site. See also Caves of Aggtelek Karst and Slovak Karst UNESCO World Heritage site Protected areas of Slovakia External links Slovak Karst National Park at Slovakia.travel
Slovenský Kras

El parque nacional del Carst eslovaco (en eslovaco, Národný park Slovenský kras) es un parque nacional en el cordillera del Carst eslovaco (Slovenský kras) en el sureste de Eslovaquia. Se encuentra en los distritos de Gelnica, Rožňava y Košice–okolie en la región de Košice. El parque nacional abarca una superficie de 346,11 km² y su Zona Tampón se extiende por 117,41 km². El parque se creó el 1 de marzo de 2002, después de ser un área de paisaje protegida desde 1973. El carst eslovaco es la primera reserva de la biosfera eslovaca desde el 1 de marzo de 1977, cuando fue incluida en el programa "Hombre y Biosfera" de la Unesco. En 1995, 12 de 700 cuevas del parque fueron reconocidas como un lugar Patrimonio de la Humanidad de la Unesco. Véase también Grutas kársticas de Aggtelek y del karst eslovaco - lugar patrimonio de la Humanidad Carst eslovaco Enlaces externos Parque nacional del Carst Eslovaco en Slovakia.travel Parque nacional del Carst en Slovakiatourism.sk
Nationaal park Slowaakse Karst

Nationaal park Slowaakse Karst (Slowaaks: Národný park Slovenský kras) is een nationaal park in het zuiden Slowakije aan de grens met Hongarije. Het is gelegen in de bergketen Slowaakse Karst, dat weer onderdeel uitmaakt van het Slowaaks Ertsgebergte. Het park heeft een grootte van 346,11 km2. Het landschap is sinds 1973 als beschermd gebied aangewezen en op 1 maart 2002 is het gebied uitgeroepen tot nationaal park in Slowakije. In het park liggen vele grotten. Mede daardoor maakt het park samen met het Nationaal Park Aggtelek in Hongarije deel uit van de werelderfgoedlijst van de UNESCO. De inschrijving staat onder de naam Grotten van de Aggtelek Karst en Slowaakse Karst.
Park Narodowy Kras Słowacki

Park Narodowy Kras Słowacki (słow. Národný park Slovenský kras) – park narodowy w południowo-wschodniej Słowacji, przy granicy z Węgrami, obejmujący większą część słowackich partii Krasu Słowacko-Węgierskiego. Powierzchnia parku wynosi 34 611 ha, powierzchnia pasma ochronnego 11 742 ha. Leży na terenie powiatów Rożniawa i Koszyce-okolice, część jego pasma ochronnego znajduje się w powiecie Revúca. Po stronie węgierskiej graniczy z Parkiem Narodowym Krasu Węgierskiego (węg. Aggteleki Nemzeti Park). Park Narodowy Kras Słowacki istnieje od 1 marca 2002 r. (rozporządzenie o jego utworzeniu opublikowano 13 lutego 2002 r.). Wcześniej, od 1973 r., tereny które obejmuje, były chronione jako obszar chronionego krajobrazu (słow. Chránená krajinná oblasť). Od 1 marca 1977 r. Kras Słowacki jako pierwszy obszar na Słowacji został włączony w sieć rezerwatów biosfery UNESCO. W 1995 r. jaskinie Krasu Słowackiego wraz z jaskiniami sąsiedniego Parku Narodowego Krasu Węgierskiego zostały wpisane na listę światowego dziedzictwa UNESCO. Siedziba dyrekcji Parku: Správa Národného parku Slovenský kras, Hámosiho 188, 049 51 Brzotín. Przypisy Bibliografia Slovenský kras – Domica. Turistická mapa 1:50 000, wydanie 3, wyd. VKÚ Harmanec 2007, ISBN 80-8042-413-6.
Братиславский самоуправляемый край

Братиславский автономный край (словац. Bratislavský samosprávny kraj, сокращённо BSK) — один из восьми автономных самоуправляемых регионов Словакии. Создан, согласно закону Национального совета Словацкой Республики №302/2001 Свода законов: § 1: (3), на территории Братиславского края.: § 1: (4). Является самым западным и наименьшим по площади автономным краем Словакии. Самый крупный город края — Братислава, столица государства. Главы Братиславского автономного края 2001—2005: Любомир Роман (партии: Альянс нового гражданина, Демократическая партия, Христианско-демократическое движение, Словацкий христианско-демократический союз, Партия венгерского сообщества); 2005—2009: Владимир Баян (независимый кандидат); 2009—2013: Павол Фрешо (Словацкий христианско-демократический союз - Демократическая партия, Христианско-демократическое движение, Партия венгерского сообщества, Гражданская консервативная партия, Свобода и солидарность); 2013—2017: Павол Фрешо (Словацкий христианско-демократический союз - Демократическая партия, Христианско-демократическое движение, Партия "Мост", Партия венгерского сообщества, Гражданская консервативная партия, Свобода и солидарность, Партия зелёных); 2017—2022: Юрай Дроба (Свобода и солидарность, Простые люди, Партия венгерской коалиции, НОВА, ОКС, Изменение снизу, ДС). Представительство (совет) Братиславского автономного края Представительство (Совет) Братиславского автономного края состоит (с 2009 года) из 44 депутатов, избираемых прямым голосованием.: § 1 Краткие общие сведения Наивысшая точка — Зарубы, гора в Малых Карпатах, высота 768 метров над уровнем моря); Площадь края — 2 052,7 км.км, 205 270 га; Население — 606 537 человек (на 31 декабря 2011 года); Плотность населения — 295, 48 человек на кв.км.; Часовой пояс — Центральноевропейское время (Всемирное координированное время + 1 час, летом + 2 часа); Количество округов в крае - 8 (Братислава I, II, III, IV, V, Малацки, Пезинок, Сенец). Примечания См. также Братиславский край Внешние ссылки www.Region-BSK.sk – официальный сайт Братиславского автономного края
Ministerstvo financí Slovenské republiky

Ministerstvo financí Slovenské republiky je ústředním orgánem státní správy Slovenska pro oblast financí, daní, cel, cen, finanční kontroly a interního auditu. Působnost ministerstva Ministerstvo financí Slovenské republiky zabezpečuje: Tvorbu a uskutečňování finanční, celní a cenové politiky včetně rozpočtování souhrnného schodku veřejného rozpočtu, tvorby a realizace státního rozpočtu, zprávy státních finančních aktiv a pasiv Slovenské republiky, kapitálového trhu, pojišťovnictví, politiky daní a poplatků a finančně ekonomických nástrojů v oblasti podnikání, Výkon státní správy ve věcech bankovnictví, stavebního spoření, penzijního připojištění, devizového hospodářství a devizové kontroly, jednotného účetnictví a účetního výkaznictví, loterií a jiných obdobných her, ve věcech správy majetku státu ve veřejně a nepodnikatelské sféře, Výkon státního dozoru nad zajišťováním politiky trhu práce, prováděním nemocenského pojištění a důchodového zabezpečení, zdravotním pojištěním, činností doplňkových důchodových pojišťoven, dodržováním podmínek poskytnutí státní prémie ve stavebním spoření, dodržováním podmínek poskytování státního příspěvku k hypotečním úvěrům a nad hospodařením Sociální pojišťovny. Ministr financí Ministerstvo financí řídí a za jeho činnost odpovídá ministr financí, kterého jmenuje prezident SR na návrh předsedy vlády SR. Současným ministrem je Ladislav Kamenický (SMER-SD), a to od 25. října 2023. Státní tajemník ministerstva financí Ministra financí v době jeho nepřítomnosti zastupuje v rozsahu jeho práv a povinností státní tajemník. Ministr ho může pověřit i v jiných případech, aby ho zastupoval v rozsahu jeho práv a povinností. Státní tajemník má při zastupování ministra na jednání vlády poradní hlas. Státního tajemníka jmenuje a odvolává vláda na návrh ministra financí. V odůvodněných případech může vláda určit, že na ministerstvu působí dva státní tajemníci – to je i případ ministerstva financí. Ministr určí, ve kterých otázkách a v jakém pořadí ho státní tajemníci zastupují. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ministerstvo financií Slovenskej republiky na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Oficiální stránka MF (slovensky)
Nová tržnice (Bratislava)

Nová tržnice nebo Tržnice (slovensky Nová tržnica nebo Tržnica) je budova tržnice v Bratislavě na Trnavském mýtě. Otevřena byla v roce 1981. Byla postavena v souvislosti s tím, že stará tržnice po válce ztratila svou původní funkci – dlouhá léta ji využívala Československá televize. Nový objekt vyrostl v blízkosti bývalého centrálního tržiště, které mělo dlouhodobou tradici. Proto bylo důležité najít vhodný koncept, který by odpovídal podmínkám fungování tržnice na konci 20. století. Tržnice, která se stala významným obchodním centrem v Bratislavě na konci 80. let 20. století byla s příchodem tržního hospodářství n Slovensko a vznikem nových obchodních center náhle nekonkurenceschopná a velmi rychle opuštěna. Od konce 90. let je provozování tržnice v permanentní ztrátě a řadu původních prodejen nahradily trafiky a diskotéky. Projekt Architekt: Ivan Matušík Spolupracovníci: Pavol Čížek, Alena Morávková Zadavatel: Národní výbor města Bratislavy Dodavatel: Hydrostav Bratislava Idea Ideou byly zastrčené ulice, pasáže, a galerie, které se promítly do projektu. Byl navržen progresivní konstrukční systém, který dodal stavbě specifický ráz. Hlavní myšlenkou bylo vytvořit objekt v podobě proskleného objektu s odkrytými potrubími vzduchotechniky v duchu idejí high-tech architektury, populární v polovině 80. let. Celoskleněná obvodový plášť odráží rušný život tržnice. Konstrukce Konstrukce tržnice je tvořena mohutným železobetonovým skeletem, ve které jsou vloženy dva bloky s prodejními a obslužnými prostorami v přízemí i na patře. Na obou koncích budovy jsou přístupné schodiště. V suterénu byla umístěna velká prodejna potravin a hlavní prostory jsou vymezeny pro individuální stánky pro prodej zeleniny, ovoce i jiného sortimentu. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Nová tržnica (Bratislava) na slovenské Wikipedii. Literatura Ivan Matušík: Život s architektúrou Matúš Dulla, Henrieta Moravčíková: Architektúra v 20. storočí Matúš Dulla: Architektúra od Jurkoviča po dnešok Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nová tržnice na Wikimedia Commons
Národní kulturní památka Solivar

Národní kulturní památka Solivar je soubor technických památek, který se nachází na východním Slovensku v prešovské městské části Solivar. Historie Unikátní komplex na těžbu soli ze solanky pochází ze 17. století, ačkoli samotná těžba soli v lokalitě začala již v roce 1571. Do souboru památek patří šachta Leopold, rezervoáry na solanku, huť, varna, sklad soli, kovárny a klepačka. Těžba probíhala v jámě Leopold, nazývané také Císařská, která dosahuje hloubky až 155 metrů. Po téměř století těžby byla nad ní postavena budova gápla, kterým se dopravovala vytěžená sůl na povrch. Po zatopení jámy (šachty) se začala sůl získává ze solanky, která se čerpala v koženém měchu za pomoci koní. Zdejší gápel neboli žentour (z německého Göpel) patřil mezi největší ve střední Evropě. Dřevěné zásobníky na vytěženou solanku byly vybudovány v roce 1815 a umožňovaly uskladnit až 10 560 hektolitrů vzácné suroviny. Nádrže stály na kamenných podstavcích, byly zastřešené a solanka byla do nich dopravována dřevěným potrubím z odkalovací nádrže. Z těchto nádrží putovala solanka předehřívací a pak do odpařovací nádrže, následně do okapových komor a sušárny. Odtud se již krystalická sůl převezla po kolejích do skladu a na expedici. Hlavní solný sklad byl dobudován kolem roku 1825, varny František a Ferdinand z přelomu 18. a 19. století byly zbourány v roce 1931. Původní varna František shořela během požáru v roce 1819, ale mnohem ničivější byl požár 18. května 1986, kdy shořela architektonicky nejzajímavější část památky. Areál doplňovaly i slané lázně, strojovna, vozovna a jiné stavby, které však již nemají původním vybavením. Na návrší se zachovala klepačka. Léčivé účinky jedinečné klimatu, světla a zvuku poskytuje solná jeskyně, která se využívá k léčbě chorob hrdla a průdušek, průduškového astmatu, zánětlivých stavů nosu a nosních dutin, pylové alergie, alergických změn kůže, neuróz a stavů vyčerpání. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Národná kultúrna pamiatka Solivar na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Národní kulturní památka Solivar na Wikimedia Commons Solivar Archivováno 26. 8. 2013 na Wayback Machine.
Rezerwat przyrody Chleb

Rezerwat przyrody Chleb – obszar ochrony ścisłej w Krywańskiej części Małej Fatry w Karpatach Zachodnich na Słowacji. Obejmuje górną część Vratnej doliny (a dokładniej jej głównego ciągu zwanego Starą Doliną), a także górną część południowych zboczy Chleba. Rezerwat utworzony został w roku 1967, a w 1981 i 1988 jego granice zmieniono. Obecnie ma powierzchnię 412,87 ha. Podłoże zbudowane jest z wapieni z domieszką dolomitów i kwarcytów. Występują tutaj typowe dla wapiennego podłoża zjawiska krasowe, m.in. jaskinie. Północne zbocza Chleba i północno-zachodnie stoki grani Chleb - Poludňový grúň są bardzo strome, zimą schodzą z nich groźne lawiny. Na północnych stokach Chleba znajduje się cyrk lodowcowy, a w górnych partiach gołoborza. W kotle pod Chlebem dobrze zachowała się kosodrzewina, która w wielu innych miejscach Małej Fatry została wycięta dla potrzeb pasterstwa. Na terenie rezerwatu stale przebywa niedźwiedź brunatny (ma tutaj gawry) i gniazduje kruk zwyczajny. Negatywny wpływ na rezerwat wywiera kolejka gondolowa Vrátna - Chleb i związany z nią wzmożony ruch turystyczny. Przypisy
Prípor

Prípor je národní přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Belá, Dolná Tižina a Krasňany v okrese Žilina v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1980 a jeho rozloha je 272,27 hektaru. Předmětem ochrany jsou přirozená společenstva jedlobukového lesa a pásma kosodřeviny s výskytem vzácných druhů rostlin a živočichů. Rezervace leží na území národního parku Malá Fatra. Rezervace je součástí národního parku Malá Fatra. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Prípor na Wikimedia Commons
Rezerwat przyrody Prípor

Rezerwat przyrody Prípor – obszar ochrony ścisłej w Krywańskiej części Małej Fatry w Karpatach Zachodnich na Słowacji. Obejmuje górną część Belianskiej doliny, od wysokości około 810 m aż po grań główną, na odcinku od przełęczy Priehyb przez Mały Krywań po Koniarky. W stokach jest kilka źródłowych cieków Belianskiego potoku. Rejon rezerwatu zbudowany jest ze skał wapienno-dolomitowych z domieszką kwarcytów, łupków i margli, porośnięty naturalnymi zespołami leśnymi i kosodrzewiną, a w najwyższych partiach znajdują się dawne hale pasterskie. Stoki są bardzo strome, przecięte żlebami, którymi w zimie schodzą lawiny. Znajduje się tutaj największa w całej Małej Fatrze przepaść, a w wapienno-dolomitowym podłożu jest kilka niewielkich jaskiń. Rezerwat ma powierzchnię 272,27 ha, utworzony został w 1980. Jego obrzeżami (grzbietem głównym i odchodzącymi od niego dwoma bocznymi grzbietami) prowadzą trzy znakowane szlaki turystyczne. Przypisy
Rokoš

Rokoš je národní přírodní rezervace v v katastrálních územích obcí Omastiná a Uhrovské Podhradie v okrese Bánovce nad Bebravou a Nitrianske Rudno, Diviacka Nová Ves, Diviaky nad Nitricou a Nitrianske Sučany v okrese Prievidza v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1974 a jeho rozloha je 460,41 hektaru. Předmětem ochrany jsou lesní, luční a skalní společenstva, v nichž se prolíná horská a xerotermní vegetace. Rezervace je jedinou lokalitou Západních Karpat, na níž roste současně dub pýřitý (Quercus pubescens) a borovice lesní (Pinus sylvestris). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rokoš na Wikimedia Commons
Senianske rybníky

Senianske rybníky jsou národní přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Blatná Polianka v okrese Sobrance a Iňačovce v okrese Michalovce v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1974 a jeho rozloha je 213,31 hektaru. Předmětem ochrany jsou vzácná vodní společenstva a vodního ptactva. Reference
Sokolec (národní přírodní rezervace)

Sokolec je Národní přírodní rezervace na Slovensku v katastrálním území obce Párnica v okrese Dolný Kubín v Žilinském kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 1980 a jeho rozloha je 199,24 hektaru. Předmětem ochrany jsou zachovalá lesní společenstva reliktních borů, bukových javořin a vápencových bučin, které místy mají pralesní charakter, dále skalních útvarů s výskytem vápnomilných rostlin a hnízdišti dravých ptáků. Rezervace je součástí národního parku Malá Fatra. Reference
Stebnícká Magura

Stebnícká Magura je národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Stebník v okrese Bardejov v Prešovském kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 1964 a jeho rozloha je 184,24 hektaru. Přírodní poměry Rezervace se nachází v nadmořské výšce 650–899 metrů na severních a východních svazích hory Stebnícká Magura (899,9 m n. m.) v pohoří Busov, které je geomorfologickýn podcelkem Nízkých Beskyd. Chráněné území zahrnuje prameništní oblast Stebnického potoka. Předmět ochrany Stebnícka Magura je národní přírodní rezervace vyhlášenou na ochranu přirozených, až pralesovitých lesních porostů buku, jedle a javoru. Přirozené, místy až pralesovité lesní porosty Magury jsou velmi zachovalé a v rámci Nízkých Beskyd představují fytocenologicky a floristicky jedinečnou ukázku přirozených a původních společenství vyšších poloh. Nacházejí se zde sutinové bukové javořiny, javorové bučiny a v dolní části rezervace jedlové bučiny. V dřevinném složení převládají druhy buk lesní (Fagus sylvatica), jedle bělokorá (Abies alba), javor klen (Acer pseudoplatanus) a jasan ztepilý (Fraxinus excelsior), které zde dosahují výšky nad 25 metrů. Z křovin jsou zde zastoupeny bez černý (Sambucus nigra), bez červený (Sambucus racemosa), kalina obecná (Viburnum opulus), srstka angrešt (Grossularia uva-crispa). Území se vyznačuje bohatým zastoupením východokarpatských prvků flóry. Z botanického hlediska jsou nejzajímavější porosty východokarpatského druhu pablenu kraňského (Scopoli carniolica). Pro území rezervace je charakteristické velké zastoupení různých druhů kapradin. Častá je kapradina laločnatá (Polystichum aculeatum), kapraď samec (Dryopteris filix-mas), papratka samičí (Athyrium filix-femina), kapraď osténkatá (Dryopteris spinulosa). Vzácnější je výskyt kapradiny Braunovy (Polystichum braunii). Z jara tu hromadně kvetou dymnivka dutá (Corydalis cava), sněženka podsněžník (Galanthus nivalis), Křivatec žlutý (Gage lutea) a plicník lékařský (Pulmonaria officinalis subsp. Officinalis). Reference
Strážov (národní přírodní rezervace)

Strážov je národní přírodní rezervace na Slovensku v chráněné krajinné oblasti Strážovské vrchy, v katastrálních územích obcí Čičmany v okrese Žilina, Zliechov v okrese Ilava a Pružina v okrese Považská Bystrica. Leží ve vrcholových partiích Strážovských vrchů, převážně v okolí nejvyššího vrcholu pohoří Strážov (1213 metrů). Území bylo vyhlášeno roku 1981 a má rozlohu 480,01 hektaru. Předmětem ochrany jsou lesní společenstva, geomorfologické jevy a celkový krajinný ráz nejvyšších poloh Strážovských vrchů s výskytem vzácných druhů rostlin a živočichů. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Strážov na Wikimedia Commons
Suchý (národní přírodní rezervace)

Suchý je národní přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Krasňany a Nezbudská Lúčka v okrese Žilina v Žilinském kraji na Slovensku. Chráněné území bylo vyhlášeno v roce 1979 a jeho rozloha je 429,42 hektaru. Předmětem ochrany je soubor lesních a kosodřevinných společenstev na rozmanitém horninovém podloží, místy s porosty pralesního charakteru, zachovanou horní hranicí lesa a výraznými tvary reliéfu. Rezervace leží v pohoří Malá Fatra, na severním svahu hory Suchý a je součástí národního parku Malá Fatra. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Suchý (národní přírodní rezervace) na Wikimedia Commons
Šrámková (národní přírodní rezervace)

Šrámková je národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Párnica v okrese Dolný Kubín v Žilinském kraji na Slovensku. Chráněné území bylo vyhlášeno v roce1967 a jeho rozloha je 243,65 hektaru. Předmětem ochrany jsou zachovalá přirozená společenstva holí a lesů Malé Fatry. Rezervace je součástí národního parku Malá Fatra. Rozprostírá se na východním svahu vrchu Žobrák, (1308 m) mezi Stohem (1608 m) a Suchým vrchem (1267 m) směrem do údolí Bystrička. Sousedí s národní přírodní rezervací Šútovská Dolina. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Národná prírodná rezervácia Šrámková na slovenské Wikipedii.
Rezerwat przyrody Šrámková

Rezerwat przyrody Šrámková – obszar ochrony ścisłej w Krywańskiej części Małej Fatry w Karpatach Zachodnich na Słowacji, w granicach Parku Narodowego Mała Fatra. Znajduje się na południowych stokach Stoha i wschodnich, opadających do doliny Bystrička stokach Žobráka. Utworzony został w 1967 r., ma powierzchnię 243,65 ha i rozciąga się na wysokości 775–1480 m n.p.m. Chroniony jest w nim pierwotny las mieszany z takimi drzewami, jak: buk, świerk i jawor. Las ten uważany jest za najcenniejsze zbiorowisko leśne w całej Małej Fatrze. Podłoże budują granity, wapienie i kwarcyty. Z większych zwierząt bytują tutaj: niedźwiedź, jeleń, cietrzew i głuszec. Zachodnim obrzeżem rezerwatu prowadzi znakowany szlak turystyczny. Szlak turystyczny Kraľovany – Žobrák – Stoh (3.30 h) Przypisy