NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vachtové jezírko

Vachtové jezírko je chráněný areál na jižním okraji města Tisovec v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickém kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 1997 s rozlohou 0,68 hektaru. Předmětem ochrany je mokřadní společenstvo s výskytem vachty trojlisté (Menyanthes trifoliata). Reference
Valalská voda

Valalská voda je přírodní rezervace v katastrálním území obce Bajerovce v okrese Sabinov v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1980 a jeho rozloha je 14,43 hektaru. Předměte ochrany je prameniště se zachovalými mokřadními a slatinnými loukami s výskytem vachty trojlisté (Menyanthes trifoliata). Reference
Vanišovec

Vanišovec je přírodní rezervace v katastrálním území města Šaštín-Stráže v okrese Senica v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2012 a jeho rozloha je 196,84 hektaru. Předmětem ochrany jsou biotopy panonských dubohabřin, teplomilných doubrav na spraši a písku, vlhkomilné březové acidofilních doubrav, rašelinných březových lesíků, přirozených dystrofních stojatých vod a přechodných rašelinišť. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Záhorie. Reference
Včelíny

Včelíny jsou přírodní památka v katastrálním území obce Horná Súča v okrese Trenčín v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 1,29 hektaru. Předmětem ochrany jsou oligotrofní travinná společenstva na odvápněných pískovcích vrchu Chabová v Bílých Karpatech. Reference
Veľká Stožka

Veľká Stožka byla národní přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Muráň v okrese Revúca a Heľpa a Závadka nad Hronom v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1965 a jeho rozloha byla 259,21 hektaru. Předmětem ochrany byly mimořádně zachovalé lesní porosty pralesního charakteru, tvořené bučinami až dealpínskými a smrkovými bory, v nichž se vyskytovaly reliktní a endemické druhy. Lokalita je významnou oblastí výskytu dravců. Národní přírodní rezervace byla k 1. říjnu 2022 zrušena a území bylo zařazeno do systému zón národního parku Muráňská planina. Reference
Veľké Ostré

Veľké Ostré je přírodní památka v katastrálním území obce Radoľa v okrese Kysucké Nové Mesto v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1973 a jeho rozloha je 0,05 hektaru. Předmětem ochrany je skalní hradba vrstev druhohorních vápenců bradlového pásma se stopami selektivního zvětrávání. Reference
Veľký kopec

Veľký kopec je chráněný areál v katastrálním území města Kráľovský Chlmec v okrese Trebišov v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2011 a jeho rozloha je 25,13 hektaru. Předmětem ochrany jsou biotopy suchomilných bylinných a křovinných porostů na vápnitém podloží s výskytem vstavačovitých rostlin, cerové lesy a řada druhů evropského významu: kosatec bezlistý uherský (Iris aphylla subsp. hungarica), koniklec velkokvětý (Pulsatilla grandis), roháč obecný (Lucanus cervus), ještěrka obecná (Lacerta agilis), užovka hladká (Coronella austriaca), orel křiklavý (Aquila pomarina), ťuhýk obecný (Lanius collurio), skřivan lesní (Lullula arborea) a pěnice vlašská (Sylvia nisoria). Reference
Veľký les

Veľký les je přírodní rezervace v katastrálním území obce Šurany v okrese Nové Zámky v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 21,09 hektaru. Předmětem ochrany je fragment přirozených lesních porostů v Podunajské nížině. Reference
Veporské skalky

Veporské skalky jsou přírodní památka v katastrálním území obce Ľubietová v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1981 a jeho rozloha je 5,22 hektaru. Předmětem ochrany je na Slovensku ojedinělý geomorfologický útvar skalní hradby v sopečných horninách. Přírodní památka je součástí chráněné krajinné oblasti Poľana. Reference
Vešeléniho jeskyně

Vešeléniho jeskyně (též Wesselényiho jeskyně, slovensky Vešeléniho jaskyňa) je jeskyně a bývalá přírodní památka v katastrálním území obce Muráň v okrese Revúca v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1994. Předmětem ochrany byla veřejně přístupná jeskyně. Chráněné území bylo k 1. dubnu 2019 zrušeno (zůstalo jen jako přírodní památka ze zákona) a tím i volný přístup do jeskyně. Jeskyni poprvé popsal Gustáv Reuss v roce 1853. Původně šestnáct metrů dlouhá jeskyně byla před rokem 2018 vyčištěna a následně prozkoumána v délce 207 metrů s 32 metry převýšení. Při archeologickém výzkumu byly objeveny pozůstatky osmi lidí a keramické střepy pravděpodobně středověkého stáří. Vzhledem k objevům a nemožnosti zajistit bezpečnost byl volný vstup do jeskyně zakázán. Reference
Vinianska stráň

Vinianska stráň je přírodní rezervace v katastrálním území obce Vinné v okrese Michalovce v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1984 a jeho rozloha je 28,24 hektaru. Předmětem ochrany jsou travino-křovinná a lesní společenstva v andezitové části Vihorlatských vrchů s vegetací reliktního charakteru v oblasti Malého a Veľkého Senderova. Reference
Vinenský hradní vrch

Vinenský hradní vrch (slovensky Viniansky hradný vrch) je přírodní rezervace v katastrálním území obce Vinné v okrese Michalovce v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1984 a jeho rozloha je 51,95 hektaru. Předmětem ochrany jsou xerotermní a lesostepní společenstva hradního vrchu na jižním úbočí Vihorlatských vrchů. Na vrcholu kopce stojí zřícenina Vinenského hradu. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Viniansky hradný vrch na Wikimedia Commons
Vlčia skala

Vlčí skála (slovensky Vlčia skala) je přírodní památka v katastrálním území města Ružomberok v okrese Ružomberok v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1952 a jeho rozloha je 1,49 hektaru. Předmětem ochrany je travertinové souvrství v podobě tvarově výrazné terasy, která strmě spadá do údolí Trlenského potoka. Reference
Vlčianske mŕtve rameno

Vlčianske mŕtve rameno je přírodní památka v katastrálním území obce Vlčany v okrese Šaľa v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1983 a jeho rozloha je 8,24 hektaru. Předmětem ochrany je mrtvé rameno Váhu s dobře zachovanými břehovými porosty a vodomilnými společenstvy. Reference
Vlčkovský háj

Vlčkovský háj je chráněný areál v katastrálním území obce Vlčkovce v okrese Trnava v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1994 a jeho rozloha je 61,36 hektaru. Předmětem ochrany je relikt dubovo-jilmovo-jasanového lužního lesa s výskytem ohrožených druhů rostlin a živočichů. Reference
Vodní nádrž Gemerský Jablonec

Vodní nádrž Gemerský Jablonec (slovensky Vodná nádrž Gemerský Jablonec) je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Dubno, Gemerský Jablonec a Petrovce v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2000 a jeho rozloha je 32,03 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita výskytu vodních ptáků. Reference
Vodná nádrž Petrova Ves

Vodní nádrž Petrova Ves (slovensky Vodná nádrž Petrova Ves) je chráněný areál v katastrálním území obce Petrova Ves v okrese Skalica v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1996 a jeho rozloha je 34,8 hektaru. Předmětem ochrany je ornitologická lokalita s výskytem chráněných, vzácných a ohrožených hnízdících a tažných ptáků. Reference
Vojtovský prameň

Vojtovský prameň je přírodní památka v katastrálním území města Čadca v okrese Čadca v Žilinském kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 1973 a jeho rozloha je 0,0013 hektaru. Předmětem ochrany je minerální pramen s pravidelnými výrony plynů, dokládajících souvislost s hlubokými geologickými strukturami. Reference
Volavčia kolónia

Volavčia kolónia (česky Volavčí kolonie) je chráněný areál v v katastrálním území obce Mikušovce v okrese Lučenec v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1992 a jeho rozloha je 2,23 hektaru. Předmětem ochrany je hnízdní kolonie volavky popelavé (Ardea cinerea) v povodí Ipeľu. Reference
Vozárska

Vozárska je národní přírodní rezervace v katastrálním území Ružín obce Malá Lodina v okrese Košice-okolí v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1966 a jeho rozloha je 76,63 hektaru. Předmětem ochrany jsou lesy bukového stupně na vápencovém podloží severních svahů údolí Hornádu ve Slovenské rudohoří. Reference
Vozokánsky luh

Vozokánsky luh je přírodní rezervace v katastrálním území obce Hronovce v okrese Levice v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1953 a jeho rozloha je 11,05 hektaru. Předmětem ochrany je zbytek původního lužního lesa v Dolním Pohroní, který je hnízdištěm vodního ptactva. Reference
Vršatské hradné bralo

Vršatské hradné bralo je přírodní rezervace v katastrálním území obce Vršatské Podhradie v okrese Ilava v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1986 a má rozlohu 12,05 hektarů. Na území přírodní rezervace se nachází zřícenina hradu Vršatec. Předmětem ochrany je paleontologicky a geomorfologicky hodnotné bradlo. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vršatské hradné bralo na Wikimedia Commons
Všivavec

Všivavec je chráněný areál ve správních územích obcí Smolenice, Horné Orešany a Boleráz v okrese Trnava v Trnavském kraji na Slovensku Území bylo vyhlášeno v roce 1992 a jeho rozloha je 34,11 hektaru. Předmětem je ochrana teplomilných společenstev a dolomitových výchozů předhoří Malých Karpat. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Všivavec na Wikimedia Commons
Vychylovské prahy

Vychylovské prahy jsou přírodní památka v katastrálním území obce Nová Bystrica v okrese Čadca v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1973 a jeho rozloha je 0,38 hektaru. Předmětem ochrany je prahovitý tok horského potoka, charakteristický pro flyšové pásmo, jeho sedimentaci a typické horniny. Přírodní památka je součástí chráněné krajinné oblasti Kysuce. Reference
Vyvieračka pod Bachárkou

Vyvieračka pod Bachárkou je přírodní památka v katastrálním území obce Dobrá Voda v okrese Trnava v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1982. Předmětem ochrany je ojedinělý krasový jev: vyvěračka. Přírodní památka je součástí chráněné krajinné oblasti Malé Karpaty. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vyvieračka pod Bachárkou na Wikimedia Commons
Zaboda

Zaboda je přírodní památka v katastrálním území obce Hajnáčka v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1999 a jeho rozloha je 20,72 hektaru. Předmětem ochrany je krajinná dominanta ve skupině sopečných vrchů v centrální části chráněné krajinné oblasti Cerová vrchovina s geomorfologicky cennými gravitačními formami reliéfu a výskytem ohrožených a chráněných druhů rostlin a živočichů. Reference
Záhradská

Záhradská je přírodní rezervace v katastrálním území obce Lubina v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1984 a jeho rozloha je 8,73 hektaru. Předmětem ochrany jsou přirozená společenstva slatinišť na říčních náplavech s bohatou populací kruštíku bahenního (Epipactis palustris). Reference
Zajačkova lúka

Zajačkova lúka je přírodní rezervace v katastrálním území obce Nová Bystrica v okrese Čadca v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1979 a jeho rozloha je 3,98 hektaru. Předmětem ochrany jsou travinná společenstva s bohatým výskytem šafránu karpatského (Crocus heuffelianus). Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Kysuce. Reference
Zamarovské jamy

Zamarovské jamy jsou přírodní rezervace v katastrálním území obce Zamarovce a trenčínském katastrálním území Kubrá v okrese Trenčín v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1984 a jeho rozloha je 6,49 hektaru. Předmětem ochrany je flora a fauna drobných vodních nádrží, které jsou pozůstatkem jam po těžbě štěrku. Lokalita je významným biotopem mokřadního a vodního ptactva. Reference
Zamarovské jamy

Zamarovské jamy – rezerwat przyrody pod administracją Państwowej Ochrony Przyrody Białych Karpat. Znajduje się na obszarze katastralnym wsi Zamarovce w powiecie trenczyńskim w kraju trenczyńskim. Teren został wyznaczony w 1984 r., a ostatnio powiększony w 1988 r. do 6,4890 ha. Nie określono strefy ochronnej. Przedmiotem ochrony jest: Ochrona flory i fauny dawnych żwirowni, stanowiących ciąg sukcesji uziemienia małych zbiorników wodnych i ważnego siedliska ptactwa bagiennego i wodnego, w celach naukowo-badawczych i edukacyjnych. Bibliografia Rezerwat przyrody Zamarovské jamy, Państwowy wykaz szczególnie chronionych części przyrody w Republice Słowackiej Obszary chronione, Państwowa ochrona przyrody Republiki Słowackiej
Zámutovská jelšina

Zámutovská jelšina je přírodní rezervace v katastrálním území obce Rudlov v okrese Vranov nad Topľou v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1981 a jeho rozloha je 0,66 hektaru. Předmětem ochrany je slatinná olšina se společenstvy Slanských vrchů. Zámutovská jelšina leží severozápadně od obce Zámutov v nadmořské výšce 520 m v údolí potoka mezi Čiernou skalou a hřebenem Zámutovských skal. Přírodní poměry Společenstva slatinných olšin vznikala přirozeným zazemněním mrtvých ramen, starých a opuštěných říčních koryt a meandrů nebo rybníků. Představují závěrečný vývoj hydrofilních společenstev. Olšina se nachází ve sníženině, která je zaplavována z pramenů na jižní straně sníženiny a ze svahových pramenišť na západní straně. Stálý přísun vody a vysoká hladina spodní vody vytváří příznivé podmínky pro vznik mokřadní olšiny. Výška záplav a jejich trvání ovlivňuje vývoj rostlinného společenstva. Při vysoké hladině vody v době jarních záplav je bylinné patro chudé, rostou jen vysoké ostřice. S poklesem vodní hladiny se rychle rozvíjejí byliny podle nároků na vlhkost prostředí. Na vyvýšených místech lokality se vyskytuje papratka samičí (Athyrium filix-femina) a kapraď osténkatá (Dryopteris carthusiana). V stále mokrých místech roste ostřice prodloužená (Carex elongata) a další druhy vysokých ostřic. V okolí mokřadní olšiny s olší lepkavou (Alnus glutinosa) rostou bučiny. Reference
Zámutovské skály

Zámutovské skály (slovensky Zámutovské skaly) jsou přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Zámutov a Rudlov v okrese Vranov nad Topľou v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1980 a jeho rozloha je 30,67 hektaru. Předmětem ochrany je skalních forem reliéfu a reliktních teplomilných rostlinných společenstev suťových javořin ve Slanských vrších. Reference
Zapikan

Zapikan je přírodní památka v katastrálním území obce Davidov v okrese Vranov nad Topľou v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 1,0 hektar. Předmětem ochrany je rokle Komorského potoka se skalními tvary reliéfu, převisy a tři metry vysokým vodopádem ve vulkanickosedimentárním souvrství okrajové části Slanských vrchů. Reference
Запікан

Запікан (словац. Zapikan) — пам'ятка природи Пряшівського державного управління охорони природи. Розташована на кадастровій території села Давидів в окрузі Вранов-над-Теплою Пряшівського краю. Територія оголошена в 1993 році на площі 1,0 га. Охоронна зона не визначена. На заповідну територію поширюється 5-й ступінь захисту. Об’єктом охорони є: Вражаюча ущелина Коморського потоку зі скелястими утвореннями, виступами та водоспадом на 3-метровому рівні місцевості у вулканічно-осадовій сукупності крайової частини Солоних гір. Зовнішні посилання Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky (словац.) Примітки
Zápoľná

Zápoľná je národní přírodní památka v katastrálním území obce Východná v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2001. Předmětem ochrany je vertikálně horizontální jeskyně v triasovém vápenci. Jeskyně je 1438 metrů dlouhá, s převýšením 59 metrů. Uvnitř se nachází jezírka a řídká sintrová výplň. Reference
Zářez Stravného potoka

Zářez Stravného potoka (slovensky Zárez Stravného potoka) je přírodní památka v katastrálním území obce Pavlovce v okrese Vranov nad Topľou v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1994 a jeho rozloha je 4,0 hektaru. Předmětem ochrany je erozní zářez úseku Stravného potoka s peřejemi a kaskádami na výchozu palegenních hornin v místech jejich styku s vulkanity. Reference
Záskočská jeskyně

Záskočská jeskyně je jeskyně chráněná jako národní přírodní památka v katastrálním území obce Liptovský Ján v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinském kraji. Chráněné území bylo vyhlášeno v roce 2001. Předmětem ochrany je jeskyně se sintrovou výplní v triasových vápencích. Délka jeskyně dosahuje 5034 metrů a převýšení 284 metrů. Jeskyně je součástí národní parku Nízké Tatry. Reference
Záskočská jaskyňa

Záskočská jaskyňa – wielka jaskinia krasowa w Niżnych Tatrach na Słowacji, zlokalizowana w dolince Záskočie. Długość korytarzy wynosi 5034 m, a deniwelacja 284 m. Jaskinia nie jest przeznaczona do zwiedzania. Położenie Dolinka Záskočie znajduje się w zachodniej, tzw. Dziumbierskiej części Niżnych Tatr, po północnej stronie głównego grzbietu niżnotatrzańskiego, w północnych stokach masywu Krakovej Hali. Jest górną częścią doliny Bielo, będącej odgałęzieniem Jánskiej doliny. Záskočská jaskyňa stanowi właściwie system jaskiniowy, powstały z połączonych jaskiń V Záskočí i Na Predných. Są one utworzone w prawych (orograficznie) zboczach dolinki Záskočie, zwanych Predné. Wejście do jaskini znajduje się na wysokości 1332 m n.p.m. Charakterystyka Jaskinia Záskočská jest jaskinią krasową, utworzoną w kompleksie wapieni i dolomitów środkowego triasu, stanowiących główny budulec masywu Krakovej Hali. System charakteryzuje się rurowymi korytarzami, wskazującymi na modelowanie podziemnych przestrzeni w drodze korozji i erozji płynącej wody. Tworzą go dwa główne ciągi korytarzy, położonych jeden nad drugim, stopniowanych, połączonych kilkoma studniami. Przedstawiają one dwa poziomy rozwojowe koryta dawnej podziemnej rzeki, która coraz głębiej wcinała się w górotwór. W kolejnym etapie rozwoju systemu jaskiniowego pewną rolę odegrał także wpływ wód atmosferycznych, przesączających się w głąb spękanego na skutek ruchów tektonicznych, wapiennego masywu Krakovej Hali. Przestrzenie jaskini wypełnione są różnymi formami nacieków jaskiniowych. Występują tu m.in. interesujące, białe lub przezroczyste kryształy kalcytu o wyraźnej dwójłomności optycznej. W jeziorkach i wśród rumowiska występują perły jaskiniowe, okrągłe, o średnicy 4–5 mm, a także o bardziej złożonych kształtach, od owalnych do wielościennych, w rozmiarach do około 20 mm. Mają biały kolor i zróżnicowaną powierzchnię, od matowej do szklistej. W wielu miejscach jaskini występują osady pochodzenia rzecznego, złożone głównie ze znacznie obrobionych ułomków czerwonego piaskowca, wapieni i dolomitów, co świadczy o ich długotrwałym transporcie w cieku wodnym. Z klimatycznego punktu widzenia jaskinia reprezentuje typ dynamiczny z intensywnym przepływem powietrza. W partiach przywejściowych jaskini znaleziono szczątki szkieletów niedźwiedzi jaskiniowych (Ursus spelaeus), pochodzące prawdopodobnie z okresu plejstocenu. Ochrona Jaskinia leży na terenie Parku Narodowego Niżne Tatry, w granicach rezerwatu przyrody Jánska dolina. Jest dodatkowo chroniona jako narodowy pomnik przyrody (słow. Národná prírodná pamiatka) decyzją MŽP SR nr 292/2001. Przypisy
Zatínsky luh

Zatínský luh (slovensky Zatínsky luh) je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Oborín v okrese Michalovce a Zatín v okrese Trebišov v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1930 a jeho rozloha je 66,06 hektaru. Předmětem ochrany jsou společenstva fragmentů lužních lesů v mezihrázním prostoru řeky Latorica na Východoslovenské nížině a mrtvá ramena s typickou vegetací. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Latorica. Reference
Zborovský hradní vrch

Zborovský hradní vrch (slovensky Zborovský hradný vrch) je přírodní rezervace v katastrálním území obce Zborov v okrese Bardejov v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1926 a jeho rozloha je 25,51 hektaru. Předmětem ochrany je vegetace typických jedlo-bučin ve flyšové oblasti Nízkých Beskyd. V rezervaci stojí zřícenina Zborovského hradu. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zborovský hradní vrch na Wikimedia Commons
Zdychavské skalky

Zdychavské skalky jsou přírodní rezervace v katastrálním území obce Muránska Zdychava v okrese Revúca v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 2,54 hektaru. Předmětem ochrany jsou rostlinná společenstva s výskytem rozchodníku ročního (Sedum annuum) ve Stolických vrších. Reference
Zeleň pri Vodárni

Zeleň pri Vodárni je chráněný areál v bratislavském Starém Městě v okrese Bratislava I v Bratislavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1982 a jeho rozloha je 0,23 hektaru. Předmětem ochrany je porost lip a borovic černých (Pinus nigra). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zeleň pri Vodárni na Wikimedia Commons
Zelienka

Zelienka je národní přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Lakšárska Nová Ves a Šaštín-Stráže v okrese Senica v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1980 a jeho rozloha je 141,68 hektaru. Předmětem ochrany jsou biotopy panonských dubohabřin, vlhkomilných březových acidofilních doubrav, rašelinných březových lesíků, přirozených dystrofních stojatých vod a přechodných rašelinišť. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Záhorie. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zelienka na Wikimedia Commons
Zemplínská olšina

Zemplínská olšina (slovensky Zemplínska jelšina) je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Brehov a Zemplínske Jastrabie v okrese Trebišov v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1981 a jeho rozloha je 51,4 hektaru. Předmětem ochrany jsou společenstva lužní a slatinné olšiny. Reference
Zlatá brázda

Zlatá brázda je přírodní památka v katastrálním území obce Spišské Podhradie v okrese Levoča v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 1,62 hektaru. Předmětem ochrany je travertinový geomorfologický útvar, který se vytvořil na obvodě staršího travertinového tělesa, jehož prameny předtím zanikly. Reference
Zlatá studnička

Zlatá studnička je přírodní rezervace v katastrálním území Limbach a Grinava, které je části města Pezinok v okrese Pezinok v Bratislavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeh rozloha je 73,31 hektaru. Předmětem ochrany jsou fragmenty jedlových bučin s dubem, jedinečné na celém území Malých Karpat. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Malé Karpaty. Reference
Zlatnianske skalky

Zlatnianske skalky byly přírodní rezervace v katastrálním území obce Vaľkovňa v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1981 a jeho rozloha byla 30,67 hektaru. Předmětem ochrany byla lesní společenstva s prvky reliktního charakteru. Přírodní rezervace byla k 1. říjnu 2022 zrušena a území bylo zařazeno do systému zón národního parku Muráňská planina. Reference
Zlatnianske skalky

Zlatnianske skalky is a nature reserve in the Slovak county of Brezno in the municipality of Vaľkovňa. It covers an area of 30.67 ha and has a protection level of 5 under the slovak law which corresponds with the IUCN level Ib. It is part of the Muránska planina National Park Description The Zlatnianske skalky area was declared a protected area in 1981 to protect the preserved natural forest present in this area. The forests show elements of relict character. The purpose of the protection was scientific and educational research. The area hosts some significant and rare flora and fauna. References
Zlatnica

Zlatnica byla národní přírodní rezervace v oblasti Muráňská planina. Nacházela se v katastrálním území obce Šumiac v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha byla 154,06 hektaru. Předmětem ochrany byla jedna z nejzachovalejších částí Muráňské planiny s krasovými jevy vymodelovanými potokem Sviniarka (jeskyně, obří hrnce). K ohroženým druhům rostlin v bývalé rezervaci patří lýkovec slovenský (Daphne arbuscula). Národní přírodní rezervace byla k 1. říjnu 2022 zrušena a území bylo zařazeno do systému zón národního parku Muráňská planina. Reference