NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Regetovské rašelinisko

Regetovské rašelinisko je národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Regetovka v okrese Bardejov v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1979 a jeho rozloha je 2,55 hektaru. Předmětem ochrany jsou zachovalá rašeliništní společenstva s výskytem vzácných druhů rostlin. Rezervace je jedinou lokalitou na východním Slovensku, kde roste ďáblík bahenní (Calla palustris). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Regetovské rašelinisko na Wikimedia Commons
Rezerwat przyrody Regetovské rašelinisko

Rezerwat przyrody Regetovské rašelinisko (słow. Narodná prirodná rezervacia Regetovské rašelinisko; pol. Torfowisko Regetowskie) – rezerwat przyrody w katastrze wsi Regetovka, w powiecie Bardejów, w kraju preszowskim, na Słowacji. Powierzchnia: 2,55 ha. Położenie Rezerwat leży u południowo-zachodnich podnóży góry Paledovka (778 m n.p.m.) w słowackiej części Beskidu Niskiego, na północny wschód od wsi Regetovka. Teren rezerwatu rozciąga się na wysokości ok. 520 m n.p.m. Historia Rezerwat powołano rozporządzeniem Ministra Kultury Słowackiej Republiki Socjalistycznej nr 9148/1979-OP z dnia 30 listopada 1979 r. Flora i fauna Oryginalny bagienno-torfowiskowy zespół roślinny rozwinął się w obszarze depresji terenowej na nieprzepuszczalnym podłożu, utworzonym przez utwory fliszu karpackiego. Depresja ta jest zasilana w wodę drobnymi ciekami wodnymi, zwłaszcza od strony zachodniej. W centralnej części rezerwatu znajduje się soczewkowate torfowisko, którego miąższość sięga 9 m. Wokół niego rozciąga się cała skala siedlisk o różnych stopniach wilgotności, które zajmują różnorodne turzycowiska. Rośnie tu m.in. rosiczka okrągłolistna (Drosera rotundifolia L.) i bobrek trójlistkowy (Menyanthes trifoliata L.). Występuje tu także czermień błotna (Calla palustris L.), która ma tu swe jedyne znane stanowisko na wschodniej Słowacji. Najsuchsze fragmenty obecnego rezerwatu były niegdyś koszone, obecnie zarastają wierzbami: wierzbą szarą (łoza; Salix cinerea) i wierzbą pięciopręcikową (wierzba laurowa; Salix pentandra) oraz olszą czarną (Alnus glutinosa Gaertn.). Przedmiot ochrony Celem powołania rezerwatu jest ochrona w celach naukowo-dydaktycznych cennego zbiorowiska bagienno-torfowiskowego z występującymi w nim rzadkimi i zagrożonymi gatunkami roślin, w tym z jedynym stanowiskiem czermieni błotnej (Calla palustris L.) na wschodniej Słowacji. Turystyka Z unikalną roślinnością rezerwatu można się zapoznać dzięki wyznakowanej w jego otoczeniu ścieżce dydaktycznej z 13 tablicami informacyjnymi (czas przejścia: 1 godz. – 1 godz. 30 min). Bibliografia Čillag Ľuboš, Gudzová Anna: Regetovské rašelinisko, w: „Krásy Slovenska” nr 3-4/2006, s. 22. Národná prírodná rezervácia Regetovské rašelinisko. [w:] Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR [on-line]. [dostęp 2011-11-08]. (słow.).
Révajovská pustatina

Révajovská pustatina je přírodní rezervace v katastrálním území města Hurbanovo v okrese Komárno v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 0,68 hektaru. Předmětem ochrany je výjimečná mykologická lokalita v Podunajské nížině. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Révajovská pustatina na Wikimedia Commons
Revištský rybník

Revištský rybník je chráněný areál v katastrálním území Revištské Podzámčie města Žarnovica v okrese Žarnovica v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1992 a jeho rozloha je 23,65 hektaru. Předmětem ochrany hnízdiště a migrační biotop zejména vodních a vlhkomilných druhů ptáků a lokalita rozmnožování obojživelníků. Jeho součástí je kolonie ondatry pižmové (Ondatra zibethicus). Reference
Rieka Myjava

Rieka Myjava je přírodní památka v katastrálních územích obcí Stará Myjava, Prietrž, Jablonica, Osuské a Podbranč v okrese Senica v Trnavském kraji a obcí Brestovec a Myjava v okrese Myjava v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1996 a jeho rozloha je 34,94 hektaru. Předmětem ochrany je přirozený vodní tok Myjavy se zachovalými břehovými porosty. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rieka Myjava na Wikimedia Commons
Rieka Žitava

Rieka Žitava je přírodní památka v katastrálních územích obcí Michal nad Žitavou, Maňa a Kmeťovo v okrese Nové Zámky v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 1,82 hektaru. Předmětem ochrany je tok Žitavy s břehovými porosty. Reference
Rohoznianska jelšina

Rohoznianska jelšina je přírodní rezervace v katastrálním území města Brezno v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1986 a jeho rozloha je 4,49 hektaru. Předmětem ochrany jsou horské olšiny v Horehronském podolí. Reference
Rojkovská travertínová kopa

Rojkovská travertínová kopa je přírodní památka v katastrálním území obce Stankovany v okrese Ružomberok v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v letech 1971 a jeho rozloha je 0,0144 hektaru. Předmětem ochrany je travertinový útvar s jezírkem. Nachází se v nadmořské výšce 454 m n. m. Popis Jedná se o travertinový útvar s jezírkem kulatého tvaru v němž vyvěrá kráterový minerální pramen, jezírko má průměr 10 metrů a maximální hloubku 1,6 metrů, voda v jezírku je jemně perlivá, trvale bublá díky obsahu CO2 a je termálního původu díky tomu nezamrzá ani v zimě proto se využívá také ke koupání celoročně. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rojkovská travertínová kopa na Wikimedia Commons
Rösslerov lom

Rösslerov lom (slovensky Rösslerov lom) je přírodní památka v katastrálním území Vinohrady v obci Bratislava-Nové mesto v okrese Bratislava III v Bratislavském kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 2,38 hektaru. Předmětem ochrany je geologická lokalita s výchozem granodioritu, součásti krystalinika Malých Karpat. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rösslerův lom na Wikimedia Commons
Rösslerov lom

Pomnik przyrody Rösslerov lom – pomnik przyrody (stopień ochrony: 4) o powierzchni 2,38 ha, zlokalizowany na Słowacji, w obrębie Bratysławy (powiat Bratysława III) na południowo-wschodnim skraju Małych Karpat (stok wzgórza z częścią miasta o nazwie Briežky). Historia Pomnik przyrody (geologiczny) w tym miejscu (o dokładnej powierzchni 23 828 m²) został ogłoszony w 1990. Geologia Chroni wychodnię granodiorytu w dawnym kamieniołomie. Stanowisko jest ważne z naukowego, ekologicznego i dydaktycznego punktu widzenia - ta formacja skalna jest jednym z budulców Małych Karpat. Oprócz granodiorytu można tu znaleźć okazy krzemienia, muskowitu, plagioklazów, cyrkonu, berylu, czy monacytu. Turystyka Do kamieniołomu nie prowadzi żaden znakowany szlak turystyczny. W pobliżu przebiega linia tramwajowa, znajduje się przystanek kolejowy Bratislava Vinohrady i szosa wylotowa na Svätý Jur. Przypisy
Rovnianska gaštanica

Rovnianska gaštanica je chráněný areál v katastrálním území obce Rovňany v okrese Poltár v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 2,05 hektaru. Předmětem ochrany je kaštanka s přibližně sto jedinci kaštanovníku setého (Castanea sativa) s průměrným věkem 200–250 let. Reference
Rumanovský park

Rumanovský park je chráněný areál v katastrálním území obce Rumanová v okrese Nitra v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1982 a jeho rozloha je 2,97 hektaru. Předmětem ochrany je historický park u zámku Rumanová. Ke vzácným jedincům dřevin v parku patří tamaryšek francouzský (Tamarix gallica). Reference
Rumbáre

Rumbáre jsou zrušená národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Ľubochňa v okrese Ružomberok v Žilinském kraji na Slovensku. Chráněné území bylo vyhlášeno v roce 1973 a jeho rozloha byla 51,59 hektaru. Předmětem ochrany byla přirozená lesní společenstva na vápencovém a žulovém podloží ve Velké Fatře. Rezervace byla zrušena k 1. lednu 2024 a její území se stalo součástí zón národního parku Velká Fatra. Území není turisticky přístupné. Reference
Ružinské jelšiny

Ružinské jelšiny jsou přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Lovinobaňa, Ružiná a Divín v okrese Lučenec v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 13,2 hektaru. Předmětem ochrany jsou přirozená společenstva zamokřených luk, různých vývojových stádií olšového lesa slatinného charakteru s přechodem k mezofilním doubravám. Reference
Rysia

Rysia je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Valaská Belá v okrese Prievidza a Čierná Lehota v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2004 a jeho rozloha je 30,49 hektaru. Předmětem ochrany jsou evoluční procesy v komplexu přirozených lesních porostů ve Strážovských vrších. Reference
Salvátorské lúky

Salvátorské lúky jsou přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Lipovce a Šindliar v okrese Prešov v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1980 a jeho rozloha je 2,68 hektaru. Předmětem ochrany jsou slatinná rostlinná společenstva zamokřených luk s výskytem vzácných druhů rostlin. Lokalita je jednou ze dvou lokalit výskytu popelivky sibiřské (Ligularia sibirica) na Slovensku. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Salvátorské lúky na Wikimedia Commons
Seleštianská stráň

Seleštianská stráň (slovensky Seleštianska stráň) je přírodní rezervace v katastrálním území obce Vrbovka v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1997 a jeho rozloha je 0,94 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita s výskytem xerotermní vegetace v Ipeľské kotlině. Reference
Sixova stráň

Sixova stráň je přírodní památka v katastrálním území města Krupina v okrese Krupina v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1985 a jeho rozloha je 0,83 hektaru. Přírodní památka byla vyhlášena na ochranu jedinečné ukázky sloupcové odlučnosti pyroxenových andezitů v pěti až šestibokých hranolech, které mají horní část ohnutou v podobě hákování. Ve východní části stěny je vyvinuto pásmo hydrotermální přeměny horniny, sledující sklon sloupcovité odlučnosti. Přírodní památka je součástí chráněné krajinné oblasti Štiavnické vrchy. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sixova stráň na Wikimedia Commons
Skály pod Pariakovou

Skály pod Pariakovou (slovensky Skaly pod Pariakovou) jsou přírodní památka v katastrálním území obce Juskova Voľa v okrese Vranov nad Topľou v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1987 a jeho rozloha je 60,0 hektaru. Reference
Skalné okno

Skalné okno je přírodní rezervace v katastrálním území obce Buková v okrese Trnava v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1986 a jeho rozloha je 12,22 hektaru. Předmětem ochrany je geomorfologický útvar skalního okna, vzniklý zvětráváním dolomitu. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Malé Karpaty. Reference
Sládkovičovská duna

Sládkovičovská duna je přírodní rezervace v katastrálním území města Sládkovičovo v okrese Galanta v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1982 a jeho rozloha je 1,1 hektaru. Předmětem ochrany jsou zbytky pískomilné vegetace na nejsevernějším písečném přesypu v Podunajské rovině. Externí odkazy
Slanský hradný vrch

Slanský hradní vrch (slovensky Slanský hradný vrch) je přírodní rezervace v katastrálním území obce Slanec v okrese Košice-okolí v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1933 a jeho rozloha je 15,81 hektaru. Předmětem ochrany je andezitový vrch se zříceninou Slaneckého hradu na jižních výběžcích Slanských vrchů. V rezervaci se vyskytuje xerotermní flora a fauna a ke hradu vede dubovobuková alej. Reference
Slatina pod Lieskovcom

Slatina pod Lieskovcom je přírodní rezervace v katastrálním území města Bardejov v okrese Bardejov v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1979 a jeho rozloha je 0,71 hektaru. Předmětem ochrany je typická luční slatinná vegetace flyšové části Nízkých Beskyd s bohatým výskytem vachty trojlisté (Menyanthes trifoliata). Reference
Rezerwat przyrody Slatina pod Lieskovcom

Rezerwat przyrody Slatina pod Lieskovcom (słow. Prírodná rezervácia Slatina pod Lieskovcom) – rezerwat przyrody powołany na terenie katastralnym wsi Bardejovská Nová Ves (obecnie w granicach administracyjnych miasta Bardejów), w powiecie Bardejów, w kraju preszowskim na Słowacji. Powierzchnia 0,71 ha. Położenie Rezerwat leży w płaskiej w tym miejscu dolinie rzeki Topli poniżej Bardejowa, na wysokości ok. 250 m n.p.m. Usytuowany jest pomiędzy lokalną drogą z Bardejowa do Kurimy a podnóżami wzniesienia zwanego Lieskovec lub Uhliská, na Pogórzu Ondawskim. Fauna Rezerwat obejmuje fragment podmokłych łąk przechodzących w torfowisko, położonych na nieprzemakalnych tu utworach fliszu karpackiego. Wśród traw dominuje tu kilka gatunków turzyc. Najcenniejszym gatunkiem jest tu bobrek trójlistkowy (Menyanthes trifoliata L.). Historia Rezerwat został powołany rozporządzeniem Ministerstwa Kultury Słowackiej Republiki Socjalistycznej nr. 9155/1979-OP z dnia 30 listopada 1979 r. W 2004 r. decyzją władz ochrony środowiska przyrodniczego kraju preszowskiego został dla tego rezerwatu ustalony 4 stopień ochrony. Przedmiot ochrony Przedmiotem ochrony jest najlepiej zachowany biotop torfowiskowy w okręgu Bardejów, cenny z punktu widzenia nauki. Przypisy Bibliografia inf. o rezerwacie w jęz. słowackim inf. o rezerwacie w jęz. słowackim
Slatina pri Šarišskom Jastrabí

Slatina pri Šarišskom Jastrabí je přírodní rezervace v katastrálním území obce Kyjov v okrese Stará Ľubovňa v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1982 a jeho rozloha je 2,14 hektaru. Předmětem ochrany jsou zachovalá slatinná společenstva se vzácnými druhy rostlin v Ľubovňanské vrchovině. Reference
Slavkovské slanisko

Slavkovské slanisko je přírodní rezervace v katastrálním území obce Slavkovce v okrese Michalovce v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1982 a jeho rozloha je 11,77 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita s výskytem subhalofilních rostlin, při vzniku ovlivněná pastvou dobytka. Reference
Slavkovský jarok

Slavkovský jarok je přírodní rezervace v katastrálním území obce Malý Slavkov v okrese Kežmarok v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1991 a jeho rozloha je 2,48 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita s výskytem kosatce sibiřského (Iris sibirica). Reference
Smradľavý vrch

Smradľavý vrch je přírodní rezervace v katastrálním území obce Timoradza v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1955 a jeho rozloha je 30,77 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita výskytu škumpy vlasaté (Cotinus coggygria). Reference
Solčiansky háj

Solčiansky háj je přírodní rezervace v katastrálním území obce Solčany v okrese Topoľčany v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1984 a jeho rozloha je 7,07 hektaru. Předmětem ochrany je geomorfologicky, biologicky a krajinářsky významý prostor pohoří Tribeč se zachovalými přirozenými doubravami, lesostepními a skalními společenstvy na kyselých půdách. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Ponitří. Reference
Soví hrad

Soví hrad je přírodní památka v katastrálním území obce Šurice v okrese Lučenec v Banskobystrickém kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 1958 a jeho rozloha je 2,81 hektaru. Předmětem ochrany je neovulkanický skalní útvar s archeologickou lokalitou. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Soví hrad na Wikimedia Commons
Sovie vinohrady

Sovie vinohrady jsou přírodní rezervace v katastrálním území obce Salka v okrese Nové Zámky v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 4,86 ha. Předmětem ochrany je lokalita s výskytem teplomilné vegetace s největší populací katránu tatarského (Crambe tataria) na Slovensku. Roste na ní také žanovec měchýřník (Colutea arborescens). Reference
Spády

Spády jsou přírodní památka v katastrálním území obce Valaská v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 0,14 hektaru. Předmětem ochrany je ojedinělý geomorfologický útvar: stupeň s mohutným řícením pyroxenových andezitů a s patnáct metrů vysokým vodopádem. Území je součástí chráněné krajinné oblasti Poľana. Reference
Stará Bebrava

Stará Bebrava je přírodní památka v katastrálním území obce Čierna Lehota v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1987 a jeho rozloha je 5,91 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita s výskytem druhohorních fosilií živočichů. Reference
Steblová skala

Steblová skala je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Gemerské Dechtáre a Hajnáčka v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2000 a jeho rozloha je 37,37 hektaru. Předmětem ochrany jsou lesní, lesostepní a stepníc biotopy v Cerové vrchovině, na které se váže výskyt mnoha chráněných druhů fauny a flóry. Ukázkově je vypreparován vulkanický útvar sopečného komína, čedičové žíly a výlevy a zachovalá sloupovitá odlučnost čediče. Reference
Stinská slatina

Stinská slatina je přírodní rezervace v katastrálním území obce Zboj v okrese Snina v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 2,76 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita slatinno-rašelinné vegetace Bukovských vrchů. Rezervace je součástí národního parku Poloniny. Reference
Strmina

Strmina je přírodní rezervace v katastrálních územích města Stupava a obce Borinka v okrese Malacky v Bratislavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 196,28 hektaru. Předmětem ochrany jsou krasové jevy a zachovalá rostlinná a živočišná společenstva Malých Karpat. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Malé Karpaty. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Strmina na Wikimedia Commons
Strmina

Strmina is a nature reserve in the Slovak municipalities of Stupava and Borinka in the Malacky District. The nature reserve covers an area of 196 hectares (480 acres) of forests in the Little Carpathians. It has a protection level of 5 under the Slovak nature protection system. The nature reserve is part of the Little Carpathians Protected Landscape Area. Description The protected area was created to protect the karst forms in this locality and to preserve the flora and fauna communities specific to the Little Carpathians. References
Стрмина (Словакия)

Стрмина (словац. Strmina) — природный заповедник, находящийся в ведении государственной службы охраны природы Малых Карпат. Расположен в округе Малацки в Братиславском крае. Территория с площадью 196,28 га была выделена в природный заповедник в 1988 году. Охранный пояс определён не был. Предметом охраны является Охрана карстовых явлений и сохранившихся растительных и животных сообществ Малых Карпат. Примечания Внешние ссылки Природный заповедник Стрмина, государственный кадастр особо охраняемых уголков природы Словацкой Республики (словац.) Охраняемые территории, Государственная служба охраны природы Словацкой Республики (словац.)
Strošovský močiar

Strošovský močiar je přírodní památka v oblasti v katastrálním území obce Červený Kameň v okrese Ilava v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1989 s rozlohou 0,77 hektaru. Předmětem ochrany je zazemněné sesuvné jezírko s populací vrby slezské (Salix sileciaca) a kapradiníku bažinného (Thelypteris palustris). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Strošovský močiar na Wikimedia Commons
Stružnická dolina

Stružnická dolina je přírodní rezervace v katastrálním území Zvala obce Stakčín v okrese Snina v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1982 a jeho rozloha je 2,24 hektaru. Předmětem ochrany jsou porosty lískové devětsilové olšiny s olší šedou a s výskytem prvosenky bezlodyžné (Primula vulgaris). Rezervace je součástí národního parku Poloniny. Reference
Súľovský hrádok

Súľovský hrádok je přírodní památka v katastrálním území obce Súľov-Hradná v okrese Bytča v Žilinském kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 2001 a jeho rozloha je 16,28 hektaru. Předmětem ochrany jsou skalní útvary paleogenních slepenců s výskytem vzácných druhů rostlin a živočichů. Přírodní památka je součástí chráněné krajinné oblasti Strážovské vrchy. Reference
Surovec

Surovec je přírodní rezervace v katastrálním území Štrbské Pleso města Vysoké Tatry v okrese Poprad v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1991 a jeho rozloha je 41,75 hektaru. Předmětem ochrany jsou smrko-jedlové lesy, borůvkové smrčiny a bukové javořiny na jihozápadním úpatí Vysokých Tater. Rezervace je součástí Tatranského národního parku. Reference
Svätojurské hradisko

Svätojurské hradisko je chráněný areál v katastrálním území Neštich města Svätý Jur v okrese Pezinok v Bratislavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2001 a jeho rozloha je 19,71 hektaru. Předmětem ochrany je populace listnatce čípkového (Ruscus hypoglossum). Chráněný areál je součástí chráněné krajinné oblasti Malé Karpaty. Reference
Svätopeterský park

Svätopeterský park je chráněný areál v katastrálním území obce Svätý Peter v okrese Komárno v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1981 a jeho rozloha je 5,16 hektaru. Předmětem ochrany je historický park ve Svätém Petru. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Svätopeterský park na Wikimedia Commons
Svetlianska cerina

Svetlianska cerina je přírodní rezervace v katastrálním území Vrbovce nad Rimavou obce Veľké Teriakovce v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1976 a jeho rozloha je 15,3 hektaru. Předmětem ochrany je zbytek porostu dubů ceru (Quercus cerris) s výskytem mandelíka hajního (Coracias garrulus) a jiných druhů dutinových ptáků a drobných živočichů. Reference
Szabóova skála

Szabóova skála (slovensky Szabóova skala) je přírodní rezervace v katastrálním území obce Lehôtka pod Brehmi v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1907 a jeho rozloha je 11,89 hektaru. Předmětem ochrany je komplex ryolitových skal s padesát metrů vysokou stěnou a vzácnými druhy rostlin a živočichů. Rezervace patří k nejstarším přírodním rezervacím na Slovensku a je součástí chráněné krajinné oblasti Štiavnické vrchy. Na vrchol ve výšce 302 metrů vede žlutá turistická značka z Lehotky pod Brehmi. Na vrcholu je dřevěný kříž a dobrý výhled. Název Přírodní útvar sopečného původu byl pojmenován na počest bývalého maďarského posluchače Báňské akademie v Banské Štiavnici a pozdějšího profesora, děkana, rektora sjednocené univerzity v Budapešti, mineralogie a geologie Józsefa Szabóa (1822–1894), který velmi podrobně prostudoval a popsal geologickou stavbu celých Štiavnických vrchů. Návrh na pojmenování lokality a vybudování pomníku vznikl při exkurzi, kterou na lokalitu v roce 1901 uspořádala Uherská geologická společnost. Skála se předtím jmenovala Lihocko bralo. Maďarský nápis na skále SZABO SZIKLA je vysoký jeden metr a 7,5 metrů dlouhý a je vytvořen z kovových písmen, které bezplatně odlila Kachelmanova strojírna ve Vyhniach. Přesné datum osazení nápisu není známo, avšak v říjnu 1907 už byl nápis proveden. O rok později, tedy v roce 1908, byl slavnostně odhalen i pomník. Ten však již v současnosti neexistuje. Podle Szabóa je pojmenována i jeskyně (souřadnice ) v národním parku Dunaj-Ipoly v Maďarsku. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Szabóova skala na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Szabóova skala na Wikimedia Commons