NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Universität Prešov

Die Prešover Universität in Prešov, slowakisch Prešovská univerzita v Prešove (kurz PU), ist eine öffentlich-rechtliche Universität in der slowakischen Stadt Prešov. Die Universität entstand 1996 durch Verselbstständigung des Prešover Teiles der Pavol-Jozef-Šafárik-Universität mit Sitz in Košice. Bekannt ist die Universität u. a. wegen ihres germanistischen Institutes, das zu den traditionsreichsten der Slowakei gehört. An diesem wurde von 2009 bis 2015 jährlich der landesweite Prešover Kurzgeschichtenwettbewerb veranstaltet. Seit 2019 beherbergt das Institut die umfangreiche Privatbibliothek des renommierten Schweizer Germanisten Bernhard Böschenstein und seiner Frau Renate Böschenstein-Schäfer, die öffentlich zugänglich ist. Fakultäten Die Universität ist in acht Fakultäten gegliedert: Philosophische Fakultät Griechisch-katholische Theologische Fakultät Fakultät für Geistes- und Naturwissenschaften Fakultät für Management Pädagogische Fakultät Orthodoxe theologische Fakultät Fakultät für Sport Fakultät für Gesundheitswesen Siehe auch Prešover Kurzgeschichtenwettbewerb Weblinks Website der Universität (englisch, slowakisch) Informationen zur Universität (englisch, Stand 2021; PDF-Datei) Studienprogramme (englisch, Stand 2024) Ehrendoktorate der Universität Prešov (slowakisch, Stand 2022; PDF-Datei) Einzelnachweise
University of Prešov

The University of Prešov in Prešov (Slovak: Prešovská univerzita v Prešove) is the only public university in the Prešov Self-governing Region of Slovakia. It focuses on the areas of social, natural and theological sciences, sport, arts, management, and health care. It was established by law in December 1996 by splitting the University of Pavol Jozef Šafárik in Košice into the University of Pavol Jozef Šafárik in Košice and University of Prešov in Prešov. It was officially established on 1 January 1997. The outcomes of its active education and research programmes stretch significantly beyond the borders of Eastern Slovakia. Among its organizational units are three centres of excellence: Centre of Excellence in Lingual-Cultural Translation and Interpretation Centre of Excellence in Socio-Historical and Cultural-Historical Research Centre of Excellence in Animal and Human Ecology Through bilateral agreements, the university cooperates with 75 higher education institutions from more than 20 countries, while Prešov students and teachers can spend time at one of more than 300 universities across Europe under the framework of the Erasmus programme. In addition, staff members present the results of their studies in articles that are published at home and abroad, as well as at various scientific events in countries such as Russia, South Africa, Singapore, Switzerland and the UK. Faculties Faculty of Arts (established in 1959) Faculty of Greek-Catholic Theology (established in 1990) Faculty of Humanities and Natural Sciences (established in 1997) Faculty of Management (established in 2004) Faculty of Education (established in 1949) Faculty of Orthodox Theology (established in 1950) Faculty of Sports (established in 2004) Faculty of Health Care (established in 2002) Journal On behalf of the University of Prešov, De Gruyter publishes the European Journal of Ecology, an English-language, biannual journal that publishes original, peer-reviewed papers. References Information about the University of Prešov in English External links Official website of the University of Prešov
Eperjesi Egyetem

Az Eperjesi Egyetem (szlovákul: Prešovská univerzita v Prešove, latinul: Universitas Presoviensis) 1997-ben alapított egyetem a szlovákiai Eperjesen. A hallgatók száma alapján az ország harmadik legnagyobb egyeteme. Az egyetem rektora Kónya Péter. Története Az egyetemet 1997-ben alapították a kassai Pavol Jozef Šafárik Egyetem szétválasztásával. A Görögkatolikus Teológia Kar ugyanakkor – a Teológiai Akadémia utódaként – több mint 130 éves múltra tekint vissza, a Pravoszláv Hittudományi Kart pedig 1950-ben alapították az akkori Csehszlovákia teológiai főiskolájaként. Két másik kar – bölcsészettudományi és pedagógiai – is az 50-es években jött létre. A Humán- és Természettudományi Kart 1997-ben alapították, a Pedagógiai Karból kiváló tanszékekkel. Az egyetem további három kara 2002 és 2004 között jött létre. Az egyetem 2015-ben kezdte kiadni a European Journal of Ecology szaklapot. A Nemzeti Kisebbségek Nyelve és Kultúrája Központ a kelet-szlovákiai régió etnikai és társadalmi vonatkozásaira összpontosít, így a ruszin, roma és magyar nyelv és kultúra terén. Ennek keretében többek között lehetőséget biztosít a magyar nyelv és irodalom tanulására alap- és mesterképzésen egyaránt. Karok Az egyetem nyolc karral működik: Bölcsészettudományi Kar (Filozofická fakulta) Görögkatolikus Teológia Kar (Gréckokatolická teologická fakulta) Humán- és Természettudományi Kar (Fakulta humanitných a prírodných vied) Menedzsment Kar (Fakulta manažmentu) Pedagógiai Kar (Pedagogická fakulta) Pravoszláv Hittudományi Kar (Pravoslávna bohoslovecká fakuklta) Sporttudományi Kar (Fakulta športu) Egészségtudományi Kar (Fakulta zdravotníckych odborov) Híres hallgatók Rastislav – metropolita Katarína Koščová – szlovák énekesnő Milan Lach – szlovák görögkatolikus püspök Radoslav Rochallyi – szlovák író, költő Híres oktatók Eliáš Galajda – szlovákiai ukrán író Kónya Péter – történész, 2015-től az egyetem rektora Stanislav Rakús – szlovák író, irodalomtörténész Jegyzetek
Uniwersytet Preszowski

Uniwersytet Preszowski, oficjalnie Uniwersytet Preszowski w Preszowie (słow. Prešovská univerzita v Prešove) – publiczna szkoła wyższa typu uniwersyteckiego z siedzibą w Preszowie we wschodniej Słowacji. Uniwersytet Preszowski powstał 1 stycznia 1997 na mocy ustawy z 10 grudnia 1996, która wydzieliła z Uniwersytetu Pavla Jozefa Šafárika w Koszycach wydziały mające siedziby w Preszowie i połączyła je w nową jednostkę. W 2002 dokonano reorganizacji uniwersytetu. Rektorem jest geograf prof. René Matlovič. UP ma obecnie 12 500 studentów i osiem wydziałów. Wydziały uczelni Wydział Nauk Humanistycznych i Przyrodniczych (Fakulta humanitných a prírodných vied) Wydział Zarządzania (Fakulta manažmentu – od 2004) Wydział Sportu (Fakulta športu) Wydział Medyczny (Fakulta zdravotníctva) Wydział Filozoficzny (Filozofická fakulta) Wydział Pedagogiczny (Pedagogická fakulta) Wydział Teologii Greckokatolickiej (Gréckokatolícka teologická fakulta – kontynuujący działalność Greckokatolickiej Preszowskiej Akademii Teologicznej działającej w latach 1880-1950) Wydział Teologii Prawosławnej (Pravoslávna bohoslovecká fakulta – kontynuacja Prawosławnego Wyższego Seminarium Duchownego istniejącego od 1950; wydział ma zamiejscową pracownię w morawskim Ołomuńcu, w której studiują zaocznie czescy prawosławni) Uczelnia przyjmuje studentów zagranicznych. Prowadzi również uniwersytet trzeciego wieku. Zobacz też European Journal of Ecology Linki zewnętrzne Oficjalna strona UP
Прешовский университет

Прешовский университет в Прешове (словац. Prešovská univerzita v Prešove) — высшее учебное заведение университетского типа в Словакии. История Создан на основании Закона № 361/1996 Свода законов от 10 декабря 1996 года путём разделения Университета Павла Йозефа Шафарика в Кошицах на Университет Павла Йозефа Шафарика (в Кошицах) и Прешовский университет (в Прешове). История большинства факультетов охватывает более длительный период. Это третий по количеству факультетов университет в Словакии. В университете обучается около 12 500 студентов и работает около 1 000 преподавателей. Факультеты Прешовский университет в Прешове состоит из следующих факультетов: Грекокатолический богословский факультет (1880) Педагогический факультет (1949) Православный богословский факультет (1950) Философский факультет (1959) Факультет гуманитарных и естественных наук (1997) Факультет здравоохранения (2002) Факультет менеджмента (2004) Спортивный факультет (2004) Ссылки Официальный сайт университета Архивная копия от 15 февраля 2010 на Wayback Machine. (словац.) Information about the University of Prešov (англ.) (pdf). Дата обращения: 19 ноября 2010. Архивировано из оригинала 27 сентября 2007 года.
Пряшівський університет

Пряшівський університет (словац. Prešovská univerzita v Prešove) — вищий навчальний заклад університетського типу у Пряшеві. Створений на підставі Закону № 361/1996 Зводу законів від 10 грудня 1996 р. шляхом розділення Університету Павла Йозефа Шафарика в Кошицях на Університет Павла Йозефа Шафарика в Кошицях та Пряшівський університет у Пряшеві. Історія більшості факультетів, проте, набагато довша. Це третій за кількістю факультетів університет у Словаччині. В університеті навчається близько 8000 студентів та викладає близько 1 000 викладачів. Ректор університету — проф. Петер Коня, доктор філософії. При університеті працює Інститут русинської мови та культури, який розробляє стандарти русинської мови, окремої від української мови. Відомими співробітницями інституту є Анна Плішкова (директорка інституту) та Кветослава Копорова. Факультети Греко-католицький богословський факультет (1880). Має у своєму складі 4 кафедри: Katedra filozofie a religionistiky Katedra systematickej teológie Katedra historických vied Katedra aplikovanej edukológie Педагогічний факультет (1949) Православний богословський факультет (1950). Має у своєму складі 7 кафедр: Katedra biblických náuk Katedra cirkevných dejín a byzantológe Katedra gréckeho jazyka a kultúry Katedra kresťanskej antropológie a sociálnej práce Katedra kresťanskej pedagogiky a psychológie Katedra praktického bohoslovia Katedra systematického bohoslovia Філософський факультет (1959) Факультет гуманітарних та природничих наук (1997) Факультет охорони здоров'я (2002) Факультет менеджменту (2004) Спортивний факультет (2004) Примітки Посилання Офіційний сайт університету
Водеради

Водеради (на словашки: Voderady) е село в окръг Търнава на Търнавски край, югозападна Словакия. Населението му е около 1783 души (по приблизителна оценка от декември 2021 г.). Разположено е на 137 m надморска височина в Среднодунавската низина, на 11 km южно от центъра на град Търнава и на 36 km североизточно от столицата Братислава. В селото е запазен замъкът на рода Зичи, притежавал селото през XVIII век. Църквата „Свети Андрей“ е построена през 1692 година. Население Източници
Voderady (okres Trnava)

Voderady jsou obec na Slovensku v okrese Trnava. Žije zde přibližně 1 800 obyvatel. Nacházejí se 11 km na jih od okresního města Trnavy. Na severu sousedí se Slovenskou Novou Vsí a obcí Cífer, na jihu a východě s obcí Pavlice a na západě s katastrem vsí Pusté Úľany a Veľký Grob. Voderady jsou typická zemědělská obec. Rozkládají se na území Trnavské pahorkatiny. Jsou zde velmi příznivé podmínky pro zemědělskou výrobu. Vzhledem k ročnímu srážkovému průměru 300–350 mm patří Voderady k nejteplejším a současně k nejsušším zemědělským oblastem na Slovensku. Historie První písemná zmínka o obci pochází z roku 1243. V 18. století patřily Voderady k panství uherského šlechtice Františka Zičiho. Jeho rodinné sídlo – zámek s přilehlým parkem je dodnes dominantou obce. Pamětihodnosti Římskokatolický kostel sv. Ondreje z roku 1714 Příroda Území obce je součástí chráněného ptačího území v soustavě Natura 2000 s názvem Úľanská mokraď. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Voderady na Wikimedia Commons Oficiální stránky Historie: https://web.archive.org/web/20160526200838/http://www.voderady.eu.sk/
Voderady

Voderady (ungarisch Vedrőd, dt. hist. Woderad) ist eine Gemeinde in der Westslowakei mit 1783 Einwohnern (Stand 31. Dezember 2024), die zum Okres Trnava, einem Teil des Trnavský kraj gehört. Geographie Die Gemeinde befindet sich am Rande des Hügellandes Trnavská pahorkatina (Teil des slowakischen Donautieflands) am Flüsschen Gidra sowie dessen linken Zufluss Ronava. Das Gemeindegebiet ist weitgehend entwaldet und von Schwarz- und Auböden bedeckt und somit für Landwirtschaft geeignet. Das Ortszentrum liegt auf einer Höhe von 134 m n.m. und ist 12 km südlich von Trnava entfernt. Nachbargemeinden sind Slovenská Nová Ves und Zeleneč im Norden, Majcichov im Osten, Pavlice im Süden und Veľký Grob im Westen. Geschichte Voderady wurde 1243 erstmals als Wederad erwähnt. Das Dorf wechselte oft seine Besitzer, im 18. Jahrhundert wurde es von den Zichys verwaltet, die hier ein Landschloss bauten. 1828 zählte man im Ort 87 Häuser und 647 Einwohner, die vorwiegend in Landwirtschaft beschäftigt waren. Bis 1918 gehörte der im Komitat Pressburg liegende Ort zum Königreich Ungarn und kam danach zur Tschechoslowakei beziehungsweise heute Slowakei. 1974–1990 waren die Nachbarorte Pavlice und Slovenská Nová Ves ein Teil der Gemeinde. Bevölkerung Nach der Volkszählung 2011 wohnten in Voderady 1384 Einwohner, davon 1334 Slowaken, 14 Roma, sieben Tschechen und je ein Bulgare, Deutsche, Magyare, Mährer und Serbe. 21 Einwohner machten keine Angabe. 1153 Einwohner gehörten zur römisch-katholischen Kirche, je sechs Einwohner zur evangelischen Kirche A. B. und zur apostolischen Kirche, fünf Einwohner zur evangelistischen Kirche und je ein Einwohner zur griechisch-katholischen Kirche, neuapostolischen Kirche und tschechoslowakisch-hussitischen Kirche; zwei Einwohner waren anderer Konfession. 94 Einwohner waren konfessionslos und bei 112 Einwohnern ist die Konfession nicht ermittelt. Ergebnisse nach der Volkszählung 2001 (911 Einwohner): Bauwerke römisch-katholische Kirche des Hl. Andreas aus dem Jahr 1714. Zichy-Landschloss mit einem Park aus der Hälfte des 18. Jahrhunderts, 1860 erweitert Wirtschaft Nordöstlich, aber noch zum Gemeindegebiet von Voderady gehörend befindet sich ein Industriepark, wo seit 2007 ein Samsung-Werk zur Herstellung von LCD-Modulen samt Lieferantenfirmen ansässig ist. Zwecks besserer Anbindung wurde 2009 die Anschlussstelle Voderady am 44. Kilometer der Autobahn D1 eröffnet. Am 30. Oktober 2013 wurde in der Gemarkung Jozefov dvor ein Outlet-Store namens One Fashion Outlet eröffnet. Einzelnachweise Weblinks Eintrag auf e-obce.sk (slowakisch)
Voderady

Voderady (Hungarian: Vedrőd) is a village and municipality of Trnava District in the Trnava region of Slovakia. Voderady is located near of a Samsung LCD production facility. The village itself is connected through the D1 motorway to Bratislava and Trnava. Etymology The name comes from the Slovak voderadi meaning "servants in the service of the lordship obliged to maintain drainage canals". Geography The municipality lies at an altitude of 132 metres (433 ft) and covers an area of 14.14 km2 (5.46 sq mi) (2025). Population It has a population of 1787 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 1609 people by ethnicity 1575 as Slovak, 30 as Not found out, 9 as Czech, 4 as Bulgarian, 3 as German, 3 as Hungarian, 3 as Other, 3 as English, 2 as Serbian, 2 as Russian, 1 as Jewish, 1 as Vietnamese, 1 as Romani, 1 as Rusyn and 1 as Greek. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 1609 people by religion 1235 from Roman Catholic Church, 295 from None, 25 from Not found out, 14 from Evangelical Church, 11 from Greek Catholic Church, 6 from Other, 5 from Christian Congregations in Slovakia, 3 from Seventh-day Adventist Church, 3 from Apostolic Church, 2 from Eastern Orthodox Church, 2 from Paganism and natural spirituality, 2 from Ad hoc movements, 1 from Old Catholic Church, 1 from Calvinist Church, 1 from Other and not ascertained christian church, 1 from Jehovah's Witnesses, 1 from Hinduism and 1 from Buddhism. Notable people Renáta Zmajkovičová, politician References External links Media related to Voderady at Wikimedia Commons Official page Voderady History: https://voderady-info.webnode.sk
Voderady

Voderady es un municipio del distrito de Trnava en la región de Trnava, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 1787 habitantes.​ Se encuentra ubicado en el centro de la región, cerca del río Váh (cuenca hidrográfica del Danubio) y de la frontera con la región de Bratislava.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Voderady.
Voderady

Voderady jest selo u Okrugu Trnava u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 1787 stanovnika i površinu 14,14 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 1609 stanovnika bilo ih je tako 1575 slovačke, 30 neutvrđene, 9 češke, 4 bugarske, 3 njemačke, 3 mađarske, 3 inih, 3 engleske, 2 srpske, 2 ruske, 1 židovske, 1 vijetnamske, 1 romske, 1 rusinske i 1 grčke narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 1609 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 1235 Rimokatolička Crkva, 295 bez vjerske pripadnosti, 25 neutvrđeno, 14 Evangelistička Crkva, 11 Grkokatolička Crkva, 6 razno, 5 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 3 Adventisti sedmog dana, 3 Apostolska Crkva, 2 Pravoslavna Crkva, 2 poganstvo i prirodni duhovnost, 2 ad hoc pokreti, 1 Starokatolička Crkva, 1 Kalvinistička, 1 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 1 Jehovini svjedoci, 1 Hinduizam i 1 Budizam. Izvori
Voderady

Voderady (węg. Vedrőd, niem. Wedern) – wieś (obec) na Słowacji położona w kraju trnawskim, w powiecie Trnawa. Pierwsze wzmianki o miejscowości pochodzą z roku 1241. Według danych z dnia 31 grudnia 2010, wieś zamieszkiwało 1420 osób, w tym 705 kobiet i 715 mężczyzn. W 2001 roku rozkład populacji względem narodowości i przynależności etnicznej wyglądał następująco: Słowacy – 97,12% Romowie – 1,44% Czesi – 0,61% Węgrzy – 0,15% Ze względu na wyznawaną religię struktura mieszkańców kształtowała się w 2001 roku następująco: Katolicy rzymscy – 93,41% Ateiści – 4,01% Grekokatolicy – 0,15% Ewangelicy – 0,53% Nie podano – 1,89% W miejscowości znajduje się boisko piłkarskie, sala gimnastyczna i biblioteka publiczna. Przypisy
Voderady

Voderady este o comună slovacă, aflată în districtul Trnava din regiunea Trnava. Localitatea se află la altitudinea de 137 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 14,15 km2 și în 2017 număra 1.507 locuitori. Istoric Localitatea Voderady este atestată documentar din 1241. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Voderady la Wikimedia Commons
Водјеради (Трнава)

Водјеради (слч. Voderady) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Трнава, у Трнавском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 1787 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 1609 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 1575 као Словац, 30 као непознато, 9 као Чех, 4 као Бугар, 3 као Нијемац, 3 као Мађар, 3 као различите, 3 као Енглезaи, 2 као Срб, 2 као Рус, 1 као Јеврејин, 1 као Вијетнамац, 1 као Ром, 1 као Русин и 1 као Грк. Религија У години 2021. је било 1609 људи по вероисповести: 1235 Латинска црква, 295 Без верске припадности, 25 Неоткривено, 14 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 11 Гркокатолицизам, 6 Друго, 5 Хришћанске цркве у Словачкој, 3 Хришћанска адвентистичка црква, 3 Апостолска црква, 2 Православна црква, 2 Паганизам и духовност природе, 2 Ад хок покрети, 1 Старокатоличка црква, 1 Калвинизам, 1 Друге и неодређене хришћанске цркве, 1 Јеховини сведоци, 1 Хиндуизам и 1 Будизам. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт (језик: словачки)
Водеради (округ Трнава)

Водеради (словац. Voderady) — село, громада округу Трнава, Трнавський край. Кадастрова площа громади — 14.15 км². Населення 1639 осіб (станом на 31 грудня 2020 року). Історія Водеради згадуються 1241 року. Географія Протікає річка Ронава. Населення Примітки Посилання www.voderady.sk — офіційний сайт громади Voderady - …. e-obce.sk (словац.). :
Mauzoleum Rakovských

Mauzoleum Rakovských je novogotická stavba na půdorysu řeckého kříže s polygonálním závěrem z roku 1906. Nachází se na hřbitově v slovenské obci Rakovo. Historie Hrobka je poslední existující stavební památkou spojenou s významným statkářským rodem Rakovských. Rod Rakovských se v bývalé Turčianské stolici významně podílel na hospodářském, společenském a kulturním rozvoji regionu. Mauzoleum je významnou architektonickou a urbanistickou dominantou obce Rakovo. Architektonickou koncepci stavby navrhl v roce 1906 stavitel Stanislav Zachar. Díky důmyslně členěné hmotové kompozici stavby s výraznou štíhlou věží na jižním průčelí dosáhl autor monumentálního působení stavby. Budova je navržena v elegantním novogotickém slohu, inspirovaném sakrální architekturou, na půdorysu řeckého kříže, s polygonálním závěrem. Jedinečnost stavby podtrhuje celistvost architektonického výrazu exteriéru i interiéru se složitě propracovanými konstrukcemi a štukovou a malířskou výzdobou. Štefan Rakovský (Rakovszky István, 1847–1910) slíbil svému bratru Ivanovi, že po jeho smrti nechá v Rakově postavit mauzoleum – rodinnou hrobku. Oba měli k tomuto místu silný vztah, narodili se zde. Svůj slib dodržel. K Turci a svému rodišti Rakovu měl silný vztah. Zdejší kulturní prostředí mu učarovalo natolik, že se v dospělosti naučil slovensky. Na jeho přání byly po smrti manželky Idy v roce 1913 jejich ostatky a ostatky prvorozeného syna Andreje převezeny do mauzolea v Rakově. V mauzoleu jsou pochováni: Iván Rakovszky (1826 – 1905) Sarlota Rakovszky, rod. Keviczky (1849 – 1887) Angelika Rakovszká (1862 – 1878) Štefan Rakovský (1847 – 1910), jeho manželka Ida rod. Szilassyová (1851 – 1913) a jejich syn Andrej Rakovský (1878 – 1881) Současnost Až do roku 2008 mauzoleum chátralo a hrozil jeho zánik a ohrožení návštěvníků hřbitova. Díky iniciativě obce byl výjimečný objekt prohlášen národní kulturní památkou a začal příběh jeho záchrany a obnovy. První etapy obnovy se zaměřily na odborný průzkum, přesnou diagnostiku statických poruch, obnovu střechy objektu včetně klempířských zařízení. Následovala nezbytná sanace zemní vlhkosti, restaurování původních dveřních výplní a rekonstrukce vitrážových okenních výplní. Fasáda a vnitřní výzdoba mauzolea zůstávají v kritickém stavu. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Mauzóleum Rakovských na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mauzoleum Rakovských na Wikimedia Commons informace o obnově mauzolea na www.obnova.eu