NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Szent Miklós-templom (Pozsonypüspöki)

A Szent Miklós-templom (szlovákul: Kostol sv. Mikuláša) egy római katolikus templom, mely a Pozsonyi kerületben, Pozsonypüspöki városrészben található, a Vetvárska utcán (szlovákul: Vetvárska ulica). Ez a pozsonypüspöki plébániatemplom. Noha a származás idejéről nincsenek közelebbi források, az 1221-es évet gyakran tekintik a templom építésének évének. Az első hiteles dokumentum, amely kifejezetten a templomra utal, IV. Orbán pápa bullája 1264-ből. Ez az okirat közvetlen bizonyíték arra, hogy a templom korábban is létezett. A templom gótikus stílusban épült, de a romanika jegyeit is viseli. Létezése során többször felújították és javították. A 14. század közepén átépítették gótikus stílusban, a barokk kiegészítések 1770-ből, a klasszicisták pedig 1794-ből származnak. A legutóbbi átalakítások 1937–1938-ban történtek – kiszélesítették – azóta már csak kisebb felújításokat végeztek rajta. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Kostol svätého Mikuláša (Podunajské Biskupice) című szlovák Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Kostel svatého Mikuláše (Bánovce nad Bebravou)

Kostel svatého Mikuláše Biskupa je gotický kostel v Bánovcích nad Bebravou. Dějiny Kostel je situován na návrší v severovýchodní části města a traduje se, že jej začal stavět už v roce 1149 nitranský biskup Mikuláš a práce dokončil biskup Eduard s pomocí arcibiskupa Joba. Ti jej však s největší pravděpodobností nepostavili. Stavbu kostela můžeme zařadit do první třetiny 15. století. Tento kostelík je velmi starobylý a pevný. Během neklidné rákociovské doby v Uhersku byl odňat katolíkům, aby jim byl opět v roce 1709 navrácen. Začátky nejsou blíže známy a objasněny. Předpokládá se, že jeho předchůdcem byl starší románský sakrální objekt. V. Kurth kladl jeho začátky už do roku 1198, což však ničím nepodložil. V souvislosti s tím se připomíná bánovský farář Jan, který zaplatil 14 grošů poplatku, nejvíce ze všech okolních far. Z toho vyplývá, že v Bánovcích existoval již před uvedenými lety kostel, který sloužil pod ním postavené vesnici, doložený v písemných pramenech v roce 1232. V době rozšíření reformace od poloviny 16. do 2. poloviny 17. století ho užívali protestanti. Architektura Kostel je ve svatyni klenutý. V roce 1808 byla loď kostela nově obložena. Osvětlená je šesti okny. Na gotickou dispozici upozorňuje hlavní loď, přestavěná věž, vstupní portál, sedile a další doprovodné prvky. Z období renesance (konce 17. století) pochází zděná kazatelna a z baroka přístavba sakristie. Ve vnitřním vybavení je pozoruhodný klasicistní oltář sv. Mikuláše z konce 18. století, dále barokní polychromovaná dřevěná plastika ukřižovaného Krista z 18. století a na chóru se nachází malé čtyřregistrové varhany. Sklepní prostory kostela vyplňují dobové krypty. Pod jednou má údajně odpočívat i první rektor místního evangelického gymnázia Tobiáš Baticius, který zemřel v roce 1527. Před vstupem do kostela má svůj hrob pravotický farář Ján Crispich, který se pokusil útěkem zachránit před Turky procházejícími v roce 1663 přes Bánovskou kotlinu na Pováží. Údajně ho zabili před kostelními dveřmi a tam byl i pohřben. Kostel se nachází na hřbitově, obklopený částí kamenné ohrady staršího původu. Z pozdějších náhrobních kamenů stojí za povšimnutí pískovcové lidové náhrobní kameny z 18. a 19. století, zřejmě je vyrobili místní kameníci. V roce 1920 byly vyrobeny 3 zvony, které byly pak umístěny na kostelíku pod názvy: Ondřej-Benedikt (největší), Cyril-Metoděj (střední) a sv. Josef (malý, tzv. umíráček). Po dlouhém období zanedbávání sakrálních památek se dočkal i kostel sv. Mikuláše celkové opravy. Z iniciativy místního děkana mons. ThDr. Kapusty byl v roce 1989 vyměněn šindel na střeše kostela i věže, konzervovaná dřevěná konstrukce a krovy věže. O rok na to byl zrestaurován oltář. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol svätého Mikuláša Biskupa (Bánovce nad Bebravou) na slovenské Wikipedii. Literatura VAVROUŠEK, Bohumil. Kostel na dědině a v městečku. Praha: Kvasnička a Hampl, 1929. 36 + 144 s. S. tabule 103. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Mikuláše Biskupa na Wikimedia Commons Stránka farnosti Www.apsida.sk - profil Kostela sv. Mikuláše
Kostel svatého Ondřeje (Pucov)

Kostel svatého Ondřeje v Pucově je římskokatolický kostel dokončený v roce 1805. Farnost v Pucově byla založena 20. července 1787. V tomto období se již v obci nacházel dřevěný kostel, který byl zasvěcen sv. Ondřeji. Tento kostel byl odkoupen v roce 1635 z Námestova. Po založení farnosti se v obci nenacházela fara. Proto se začala její výstavba. Budova dřevěné fary se začala používat v roce 1790, avšak její prostory byly nevyhovující. Nová budova fary byla postavena v roce 1796 z kamene. Tato budova sloužila správcům farnosti až do 20. století. Po dokončení fary se stále více začala vynořovat otázka nového kostela. Po několika letech rozhodování a příprav byl v červnu 1801 položen základní kámen kostela. Posvěcení klasicistního kostela sv. Ondřeje se uskutečnila 6. srpna 1805. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol svätého Ondreja (Pucov) na slovenské Wikipedii.
Kostel svatého Urbana (Bystré)

Kostel svatého Urbana je římskokatolický kostel v obci Bystré, kde je nejstarší dochovanou historickou památkou. Přesné datum postavení kostela není známo. Kostel snad nechala vystavět ve druhé polovině 14. století zeměpanská rodina Soósovců. V roce 1490 byl kostel rozšířen o presbytář. V první polovině 19. století byla přistavěna sakristie. Na kostele byly provedeny ve 20. století rozsáhlejší opravy, při kterých v roce 1914 byla odstraněna šindelová střecha a nahrazena plechovou krytinou. V kostelní věži jsou umístěny dva zvony (větší sv. Urban, menší sv. Jan Křtitel) pocházející z roku 1921, které nahradily původní zvony z roku 1636. Tyto zvony byly v roce 1917 zrekvírovány pro vojenské účely. V neogotické arše se na hlavním oltáři nachází pozdněgotická reliéfní scéna Korunování Panny Marie s plastikami sv. Petra a sv. Pavla v bočních nikách. Jde o polychromované dřevořezby vyhotovené kolem roku 1500. Autorství se připisuje prešovskému řezbáři Janu Weissovi. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol svätého Urbana (Bystré) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Urbana na Wikimedia Commons (slovensky) Informace o kostela na stránkách farnosti (slovensky) Kostel na stránkách obecního úřadu Bystré
Kostel svatého patriarchy Abraháma

Kostel svatého patriarchy Abraháma je římskokatolický kostel zasvěcený svatému partiarchovi Abrahamovi postavený v roce 1782 v pozdně barokním slohu v obci Abraham v okrese Galanta. Dějiny První kostel v Abrahame byl dřevěný. V 17. století ho zpustošili němečtí vojáci. Neměl sakristii ani věž. Na konci 17. století měl jen jeden oltář a zvon, který byl v roce 1714 přemístěn do dřevěné zvonice. Před rokem 1756 byla postavena nová dřevěná zvonice, v níž visely 2 zvony. V roce 1782 byl postaven nový kostel. Před druhou světovou válkou, 31. května 1934 začala jeho největší rekonstrukce, vedená Michalem Tarekem. Byly přistavěny 2 boční lodě, čímž se kostel získal dnešní podobu. Rekonstrukce skončila 24. listopadu 1934 a stála přibližně 200 000 tehdejších korun. V roce 1963 správce fary Dr. Ferdinand Veigl zorganizoval vymalování kostela. Další rekonstrukce kostela byla v letech 1972, 1990 a 2002. Při kostele stojí kamenný kříž z roku 1759 a pomník padlým vojákům ze začátku 50. let 20. století. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol svätého patriarchu Abraháma na slovenské Wikipedii. Literatura Abrahám - história a súčasnosť obce. [s.l.]: AT Publishing, 2004. ISBN 80-88954-26-6. Kapitola Cirkevné dejiny a náboženský život v obci, s. 114–118. (slovensky) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého patriarchy Abraháma na Wikimedia Commons
Kostel svatého Filipa a Jakuba (Rača)

Kostel svatého Filipa a Jakuba (slovensky Kostol svätých Filipa a Jakuba) je římskokatolický farní kostel, který se nachází v bratislavské městské části Rača. První zmínka o něm je z roku 1390, i když z písemných pramenů se dá předpokládat, že v Rači byl kostel již v první polovině 14. století. V průběhu staletí měl postupně několik titulů (Všech svatých, sv. Leonard, Panna Maria). Od 1. května 1844 je kostel zasvěcen apoštolům sv. Filipovi a Jakubovi. V období reformace patřil evangelíkům až do roku 1629. V roce 1888 byla provedena přestavba do nynější podoby. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol svätých Filipa a Jakuba (Rača) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatých Filipa a Jakuba na Wikimedia Commons Farnost Rača Kostel na stránkách apsida.sk
Kostel svatého Kosmy a Damiána (Bratislava)

Kostel svatého Kosmy a Damiána (slovensky Kostol svätých Kozmy a Damiána) je architektonickým symbolem Dúbravky. Stavebně je velmi zajímavý z důvodu, že má eliptický půdorys a architektonicky je příbuzný s kostelem sv. Trojice v Bratislavě. Architektura Kostel byl postaven v roce 1720 jako filiální kostel Devínské farnosti na místě původního kostela. Malba interiéru pochází z roku 1722. Kostel sv. Kosmy a Damiána představuje jednoduchou centrální stavbu. V interiéru se nachází osm kapkovitých výklenků. Původně kostel neměl sakristii a ani chór. Dnešní věž zakončená cibulovitou střechou pravděpodobně vystřídala v roce 1766 starší dřevěnou věž. Tehdy byla zhotovena i nová střecha kostela. Kostel slouží od roku 1807 jako farní kostel Dúbravské farnosti, neboť až v onom roce byla v Dúbravce zřízena farnost. Oltář Původní pozdně barokní oltář z poslední třetiny osmnáctého století měl sloupovou architekturu s korintskými hlavicemi. Ve středu oltáře je velký obraz zmrtvýchvstání, ve štítu menší obraz Nejsvětější trojice. Přes 20 let byl v kostele uchováván i boční oltář Panny Marie z poloviny osmnáctého století, který má sloupovou architekturu s Korintským hlavicemi. Ve středu oltáře v barokním rámu je menší obraz Panny Marie, který ze stran přidržují postavy andělů. Oltář pochází z kaple arcibiskupského letního sídla v Bratislavě, kam byl po roce 1989 vrácen. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol svätých Kozmu a Damiána (Bratislava) na slovenské Wikipedii. Literatura Kronika Dúbravky, Občianske združenie Dúbravská studňa, 2006 – ISBN 80-969546-0-1 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatých Kosmy a Damiána na Wikimedia Commons Římskokatolická farnost Bratislava - Dúbravka Archivováno 21. 2. 2010 na Wayback Machine.
Kostel svatého Petra a Pavla (Záhorská Bystrica)

Kostel svatého Petra a Pavla (slovensky Kostol svätých Petra a Pavla) je kostel v bývalé obci Záhorská Bystrica, v současnosti přičleněné k hlavnímu městu jako městská část Záhorská Bystrica v okrese Bratislava IV. Kostel je z roku 1834. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol svätých Petra a Pavla (Záhorská Bystrica) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Petra a Pavla na Wikimedia Commons
Kostolec (hradiště)

Kostolec je velkomoravské hradiště a archeologická lokalita v pohoří Považský Inovec. Nachází se ve správním území obce Ducové v Trnavském kraji na Slovensku. Historie Díky výhodnému postavení v blízkosti důležitých dávných cest, především povážské větve tzv. velké jantarové cesty, spojující severní a jižní Evropu, se ostroh stal obydleným místem ve více obdobích od pravěku. Souvislý přehled o vývoji osídlení přinesl systematický archeologický výzkum, který na webu realizoval Archeologický ústav SAV v Nitře v letech 1968–1972 a 1975. Stopy osídlení pocházejí již ze starší doby kamenné (22 000 př. n. l.) Respektive i pozdější doby kamenné (2000 př. n. l.) V mladší době bronzové (1100 př. n. l.) zde existovalo významné hradiště velaticko-baierdorfské kultury, opevněné mohutným valem a příkopem uvnitř areálu se sídlištěm a výrobními zařízeními. Pozornost si zasluhují i stopy osídlení z římské doby (2.–3. století). Klíčovou roli sehrál Kostolec ve velkomoravském období (9. století – začátek 10. století). Vzniklo zde opevněné velmožské sídlo – dvorec s obytnou zástavbou, vlastnickým kostelem s malým pohřebištěm příslušníků vládnoucí vrstvy a hospodářskými budovami. Bylo ohrazené valy a hlubokým příkopem. Šlo o mocensko-správní středisko, na které se vázaly zemědělské a řemeslnické osady v okolí. Kostolec se řadí mezi nejvýznamnější prozatím známé památníky velkomoravské kultury na Slovensku. Po zániku dvorce ve druhé polovině 10. století do 14. století se zde nacházelo pohřebiště několika okolních raně středověkých osad. V 15. století zde vzniklo několik hospodářských staveb a plošina se příležitostně pro svou dobrou polohu využívala i pro vojenské účely. Popis Nachází se zde ohrazený areál dvorce s částečně zrekonstruovaným palisádový opevněním s bránou (směrem od obce Hubina), vnitřními palisádami, zděným půdorysem předrománské rotundy a základy obytných a několika hospodářských budov. Součástí je i model strážní věže a pohřebiště. Areál je chráněnou archeologickou lokalitou a je ve vlastnictví římskokatolické církve. Kostolec je národní kulturní památkou. Z plošiny je kruhový výhled do okolí. Přístup Přímo z obce Ducové po vyznačené cestě nebo po odbočce modré turistické značky na začátku obce Hubina. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostolec (hradisko) na slovenské Wikipedii. Literatura DVOŘÁK, Pavel. Stopy dávnej minulosti. Díl 3. Zrod národa. Budmerice: Rak, 2004. 287 s. ISBN 80-85501-28-7. (slovensky) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostolec na Wikimedia Commons Apsida.sk – profil kostolecké rotundy
Kostolec fortification

Kostolec is a hillfort and an important archaeological site in the Považský Inovec mountains. It was built during the ages of Great Moravia. The name Kostolec is given to a steep rocky spur of the Považský Inovec mountain range with an altitude of 240 m above sea level, towering above the village of Ducové in the Piešťany district. History The site is located near important ancient roads, especially the Považská branch of the Amber Road, connecting northern and Southern Europe. Ostroh became an inhabited place in several periods of prehistoric times and early historical times. A coherent overview of the development of settlement was provided by systematic archaeological research carried out at the site by the Archaeological Institute of the Slovak Academy of Sciences in Nitra in 1968–72 and 1975. Traces of settlement date back to the Old Stone Age (22,000 BC) and the Later Stone Age (2,000 BC). In the Early Bronze Age (1,100 BC), there was a significant hillfort of the Velatic-Baierdorf culture here, fortified with a massive rampart and a ditch inside the area with a settlement and production facilities. Traces of settlement from the Roman period (2nd–3rd century) also deserve attention. Kostolec played a key role in the Great Moravian period (9th century - early 10th century). A fortified early feudal noble residence was built there, a manor house with residential buildings, a proprietary church with a small burial ground for members of the ruling class and farm buildings. It was surrounded by a rampart and a deep ditch. It was a power and administrative center, to which the agricultural and craft settlements in the area were linked. Kostolec is among the most important monuments of Great Moravian culture known to date in Slovakia. After the manor house disappeared, from the second half of the 10th century to the 14th century, the site was a burial ground for several surrounding early medieval settlements. In the 15th century, several farm buildings were built here and the platform was occasionally used for military purposes due to its advantageous strategic location. Description There is a fenced courtyard area with a partially reconstructed palisade fortification with a gate (facing the village of Hubina), internal palisades, a brick floor plan of a pre-Romanesque rotunda and the foundations of residential and several farm buildings. It also includes a model of a watchtower and a burial ground. The area is a protected archaeological site and is owned by the Roman Catholic Church. The church is a national cultural monument. References External links Media related to Kostolec at Wikimedia Commons
Krajinský most (Piešťany)

Krajinský most je most nad řekou Váh ve městě Piešťany. Most byl postaven v letech 1930–1931 a dnes je to kulturní památka. Železobetonová konstrukce silničního mostu má sedm polí. Věšadlové rozpětí oblouku činí 52 m, ostatní pole mají délku 29 m. Spojitá deska, nesoucí vozovku, je v širším poli zavěšena na bočních železobetonových obloucích, v užších polích podpírána spodními obloukovými deskami. Návrh mostu je dílem autorské dvojice Josefa Činčery a Ivana Grebenika a ve své době patřilo k nejodvážnějším mostním konstrukcím v Československu.[zdroj?] V noci z 3. na 4. dubna 1945 poškodila most ustupující fašistická vojska. Po rekonstrukci byl doplněn o stavidlo na stabilizaci hladiny obtokového ramena Váhu. V závěru minulého století byl na protiproudé straně doplněn o ocelovou lávku pro pěší a následně zesílena věšadlová konstrukce ocelovými lany. Most tvoří také spojku pro auta na Piešťanský Lázeňský ostrov a zpět. Šířka Problémem Krajinského mostu byla do rekonstrukce v roce 2014 jeho malá šířka. Na mostě se vedle sebe nevešla dvě rozměrnější vozidla, proto v případě, že jedno vozidlo již jelo po mostě, muselo druhé před mostem zastavit a čekat, dokud může projet. Na mostě se v minulosti v důsledku malé šířky stalo už několik dopravních nehod a kolizí. V současnosti je na most zakázán vjezd vozidlům s hmotností nad 12 tun, čímž se situace na mostě výrazně zlepšila.[zdroj?] V létě 2014 byla provedena rekonstrukce mostu, při které se šířka jízdních pruhů rozšířila o zúžené obrubníky. Kvůli problémům na krajinském mostě se v budoucnu plánuje obchvat Piešťan a jižní přemostění. Pokusy sebevrahů Most se také stal místem, kde se řada lidí pokouší spáchat sebevraždu. I v těchto případech musel být celý most uzavřen. Rekonstrukce 2014 V roce 2014 proběhla rekonstrukce mostu, která si vyžádala náklady ve výši 715 tisíc EUR. Dodavatelská firma se ale zavázala realizovat rekonstrukci za 510 tisíc EUR. Rekonstrukce si vyžádala uzavření mostu v období od 1. července do 31. srpna 2014. Řidiči mohli využít dvě objízdné trasy. Kratší, asi 25-kilometrová trasa, vedla z Piešťan po silnici I/61 ve směru na Horní Stredu, až po křižovatku s dálnicí D1, dále po dálnici D1 ve směru na Trenčín po dálniční křižovatku se silnicí II/507 v obci Lúka a dále po silnici II/507, až do cíle objížďky. Během uzávěrky mostu byla dálnice D1 mezi křižovatkami Louka a Horná Streda dočasně vyňata z povinnosti úhrady dálničního poplatku. Nosnost mostu se po rekonstrukci nezměnila, zůstává 12 tun. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Krajinský most (Piešťany) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Krajinský most na Wikimedia Commons
Kraľovanský meandr

Kraľoviansky meander je přírodní památka v katastrálním území obce Kraľovany v okrese Dolný Kubín v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 18,23 hektaru. Předmětem ochrany je zakleslý meandr Váhu, dokládající tektonický vývoj oblasti. Rezervace je součástí národního parku Malá Fatra. Reference
Krivín

Krivín je přírodní rezervace v katastrálním území obce Rybník v okrese Levice v Nitranském kraji na Slovensku. Předmětem ochrany jsou společenstva s výskytem chráněných, vzácných a ohrožených druhů rostli a živočichů. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Štiavnické vrchy. Lokalita se skládá ze dvou skalnatých výběžků pojmenovaných Velký a Malý Krivín. Nadmořská výška Velkého Krivína dosahuje 315,9 metru a při dobré viditelnosti je z něj možné vidět vysílač Zobor v Nitře a masiv pohoří Pohronský Inovec. Historie Podle historických dohadů je Krivín hradiště z doby halštatské a velkomoravské s vícenásobným valovým opevněním. V tomto období podobná hradiště střežila tzv. Slovenskou bránu, která umožňovala přístup do hornických oblastí. Další hradiště se nacházela u Kozárovců, Tlmačů, Tekovské Breznice a hlavní obranná pevnost byla v místech kláštera Hronský Beňadik. Ke Krivínu se váže několik lidových pověstí a vyprávění o zbojníkovi Zlejkovi, který zde měl v ní svou skrýš (Zlejkova diera). Chráněné území bylo vyhlášeno v roce 1993. Přírodní poměry Přírodní rezervace Krivín je budována lávovými proudy amfibolicko-pyroxenického andezitu Presilského efuzívního komplexu, který leží v nadloží explozivních produktů (redeponovaných tufech) drastvické formace. Mohutný lávový komplex má tloušťku 250 až 300 metrů. Jednotlivé lávové proudy představují deskovitá až jazykovitá tělesa různé tloušťky s blokovou odlučnosti a v bazálních částech s deskovitou odlučností. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Krivín na slovenské Wikipedii.
Kňaží vrch

Kňaží vrch je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Modrová, Stará Lehota a Lúka v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 150,94 hektaru. Předmětem ochrany jsou společenstva skalních stepí s porostem dubu pýřitého (Quercus pubescens). Území je součástí evropsky významné lokality Tematínské vrchy. Reference
Leberfinger

Leberfinger je historická budova v Bratislavě v okrese Bratislava V na Petržalce na pravém břehu Dunaje, na Viedeňské cestě. Sídlí zde restaurace s dvě stě padesátiletou historií. Původně sloužila jako zájezdní hostinec, který navštívil i císař Napoleon. Od roku 1894 restauraci vedl Ludwig Leberfinger. V dobách komunistického režimu se zde nacházelo kominické učiliště a v roce 1992 budova vyhořela. V letech 1996–1998 byla zrestaurována Ľubomírem Romanem. Jejím prvním obyvatelem se stal Pavol Mikulík. K dnešní restauraci patří i dětská zahrada a zmrzlinový bar. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Leberfinger na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Oficiální stránka - www2.leberfinger.sk