NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Žiarska chata

Žiarska chata je vysokohorská chata ve střední části Žiarské doliny v nadmořské výši 1285 m n. m. vzdálena asi 5,2 km od jejího ústí. Je velmi často navštěvována turisty, protože je vynikajícím východiskem na různé túry do oblasti Baníkova a Barance. Turistické možnosti Kolem ní prochází modrá turistická značka vedoucí od ústí Žiarské doliny, přes Smutné sedlo na Ťatliakovu chatu a zelená turistická značka vedoucí z Otrhanců, Hrubého vrchu a Jamnícké doliny na Baníkov a do Roháčské doliny. Od chaty se dá jít dál do Smutného sedla (1,50 hodiny), Žiarského sedla (1,45 hodiny) na Baranec (3,30 hodiny), Plačlivé (2,20 hodiny), Ostrý Roháč (3,25 hodiny), Baníkov (2,45 hodiny) a Volovec (4,20 hodiny). Jiné možnosti V chatě je možnost občerstvení, ubytování, prodeje suvenýrů a výpůjčky koloběžky, se kterou se dá pohodlně svézt po asfaltové cestě do ústí doliny. U chaty je i parkoviště, ale není použitelné pro běžné turisty. Do Žiarské doliny se totiž autem nesmí (výjimku tvoří zásobování a horská služba). Okolí chaty Blízko chaty je dětské hřiště, zimní sklad, pietní místo obětem Západních Tater a stanoviště Horské služby. 15 minut cesty od chaty po zelené turistické značce je vidět Šarafiový vodopád. Přístup Po značce z Žiarské doliny, trvání 1:30 hodiny. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Žiarska chata na slovenské Wikipedii. Literatura Letní turistická mapa VKÚ Harmanec 1:25 000, Západní Tatry, Podbanské, Zverovka Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Žiarska chata na Wikimedia Commons
Čierne pleso (Batizovská dolina)

Čierne pleso je ledovcové jezero v Batizovské dolině ve Vysokých Tatrách na Slovensku. Nachází se v nadmořské výšce 1240 m. Je hluboké asi 2 m. Jezero má rozlohu 0,0085 ha. Je 11 m dlouhé a 9 m široké. Okolí Je to nejníže položené jezero v Batizovské dolině. Nachází se mezi Batizovským potokem a jeho ramenem nazývaným Batizovská Suchá voda. Vodní režim Jezero nemá žádný přítok ani odtok. Voda se v něm hromadí, když prší, nebo během tání sněhu na jaře. Průměrně 160 dní v roce je pokryto ledem. Přístup Okolo jezera je les, který byl částečně zničený vichřicí 19. listopadu 2004. Nevede k němu turistická značka. V jeho blízkosti prochází lesní cesta z necelý 1 km jihozápadně položené osady Vyšné Hágy. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Čierne pleso na slovenské Wikipedii. Literatura Tatry Vysoké, Západné, Belianske : Podrobný turistický atlas. [s.l.]: BB kart, 2005. 144 s. ISBN 83-87873-86-1. (slovensky) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Čierne pleso na Wikimedia Commons
Czarny Staw Batyżowiecki

Czarny Staw Batyżowiecki (słow. Čierne pleso, Žump) – niewielki stawek położony na wysokości ok. 1230 m n.p.m. w dolnych partiach Doliny Batyżowieckiej, w słowackiej części Tatr Wysokich. Znajduje się ok. 1 km na północny wschód od Wyżnich Hagów. Staw nie jest pomierzony, nie prowadzą do niego żadne znakowane szlaki turystyczne. Czarny Staw Batyżowiecki jest małym, zarastającym stawem położonym na niewysokim grzbiecie pomiędzy dwoma potokami – Batyżowieckim Potokiem i Suchą Wodą Batyżowiecką. Staw ma okrągły kształt, dawniej miał ok. 20 m średnicy. Bibliografia Witold Henryk Paryski: Tatry Wysokie cz. XI. Warszawa: Sport i Turystyka, 1964. Jarosław Januszewski, Grzegorz Głazek, Witold Fedorowicz-Jackowski: Tatry i Podtatrze, atlas satelitarny 1:15000. Warszawa: GEOSYSTEMS Polska Sp. z o.o., 2005. ISBN 83-909352-2-8.
Liptovská Sielnica

Liptovská Sielnica (maďarsky Szielnic) je obec na Slovensku v okrese Liptovský Mikuláš. Žije v ní 566 obyvatel. První písemná zmínka o původní obci, zaplavené přehradou, pochází z roku 1256. Součástí obce jsou také katastrální území Liptovská Mara, Parížovce (obce vsi zatopeny nádrží Liptovská Mara) a Sestrč. Obec, ležící na severním břehu přehrady Liptovská Mara, byla postavena asi dva kilometry severně od původní obce, rovněž zaplavené přehradou. Slavnostně otevřena byla v dubnu 1974. V obci stojí evangelický a moderní římskokatolický kostel svatého Cyrila a Metoděje. Ve správním území obce leží chráněný areál Sielnický borovicový háj a zasahuje do něj část chráněného areálu Ratkovo. Rodáci Samuel Ambrozi (1748–1806) – publicista, redaktor a evangelický kněz Ján Maršalko (1878–1951) – slovenský sociálnědemokratický politik Andrej Plávka (1907–1982) – básník a spisovatel Juraj Babka (1868–1942) – evangelický učitel, básník Samo Bohdan Hroboň (1820–1894) – básník, folklorista, překladatel, jazykovědec, představitel mesiášské linie slovenského romantismu Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Liptovská Sielnica na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Liptovská Sielnica na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Liptovská Sielnica

Liptovská Sielnica (Hungarian: Szielnic) is a village and municipality in Liptovský Mikuláš District in the Žilina Region of northern Slovakia. History In historical records the village was first mentioned in 1262. Before the establishment of independent Czechoslovakia in 1918, it was part of Liptó County within the Kingdom of Hungary. From 1939 to 1945, it was part of the Slovak Republic. Geography The municipality lies at an altitude of 574 metres (1,883 ft) and covers an area of 17.25 km2 (6.66 sq mi) (2025). Population It has a population of 566 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 605 people by ethnicity 587 as Slovak, 18 as Not found out, 5 as Czech, 5 as German and 2 as Rusyn. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 605 people by religion 284 from Roman Catholic Church, 151 from None, 142 from Evangelical Church, 13 from Not found out, 3 from Paganism and natural spirituality, 3 from Greek Catholic Church, 3 from Church of the Brethren, 3 from Ad hoc movements, 1 from Old Catholic Church, 1 from Calvinist Church and 1 from Eastern Orthodox Church. References
Liptovská Sielnica

Liptovská Sielnica es un municipio del distrito de Liptovský Mikuláš en la región de Žilina, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 566 habitantes.​ Se encuentra ubicado al sureste de la región, cerca del curso alto del río Váh (cuenca hidrográfica del Danubio), de los montes Tatras y de la frontera con Polonia y las regiones de Prešov y Banská Bystrica.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Liptovská Sielnica.
Liptovská Sielnica

Liptovská Sielnica jest selo u Okrugu Liptovský Mikuláš u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 566 stanovnika i površinu 17,25 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 605 stanovnika bilo ih je tako 587 slovačke, 18 neutvrđene, 5 češke, 5 njemačke i 2 rusinske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 605 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 284 Rimokatolička Crkva, 151 bez vjerske pripadnosti, 142 Evangelistička Crkva, 13 neutvrđeno, 3 poganstvo i prirodni duhovnost, 3 Grkokatolička Crkva, 3 Bratska crkva, 3 ad hoc pokreti, 1 Starokatolička Crkva, 1 Kalvinistička i 1 Pravoslavna Crkva. Izvori
Liptovská Sielnica

Liptovská Sielnica (in ungherese Szielnic) è un comune della Slovacchia facente parte del distretto di Liptovský Mikuláš, nella regione di Žilina. Il nuovo paese fu inaugurato ufficialmente il 25 agosto 1974, dopo che il paese originario, che si trovava 2 km più a sud, fu allagato per la costruzione del bacino artificiale di Liptovská Mara. Del paese originario rimane il campanile della chiesa gotica trecentesca, che spunta in modo pittoresco dalle acque del bacino. Ha dato i natali al poeta e scrittore Andrej Plávka. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Liptovská Sielnica Collegamenti esterni Sito ufficiale, su liptovskasielnica.sk.
Liptowska Sielnica

Liptowska Sielnica (słow. Liptovská Sielnica) – wieś (obec) w północnej Słowacji, w powiecie Liptowski Mikułasz, w kraju żylińskim. Pierwsza pisemna wzmianka o miejscowości pochodzi z 1256 roku. Położenie Znajduje się w historyczno-etnograficznym regionie Liptów. Pod względem geograficznym miejscowość położona jest na średniej wysokości 574 m n.p.m. w Kotlinie Liptowskiej, nad dolną częścią potoku Kwaczanka. Turystyka Miejscowość jest bazą dla wczasowiczów odpoczywających nad Jeziorem Liptowskim. Znajduje się tutaj baza wodna i wypożyczalnia sprzętu wodnego. Jest też bazą wypadową do uprawiania turystyki pieszej i rowerowej w pobliskich Górach Choczańskich; znajduje się pomiędzy popularnymi wśród turystów Doliną Prosiecką i Doliną Kwaczańską. W miejscowości jest hotel, restauracja, pole namiotowe i wiele kwater prywatnych. Przypisy
Liptovská Sielnica

Liptovská Sielnica este o comună slovacă, aflată în districtul Liptovský Mikuláš din regiunea Žilina. Localitatea se află la altitudinea de 574 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 17,24 km2 și în 2017 număra 594 de locuitori. Istoric Localitatea Liptovská Sielnica este atestată documentar din 1256. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Liptovská Sielnica la Wikimedia Commons
Липтовска Сьелница (район Липтовски-Микулаш)

Липтовска Сьелница (словац. Liptovská Sielnica, венг. Szielnic) — деревня и община района Липтовски-Микулаш, Жилинского края Словакия. Расположена на севере центральной Словакии в центральной части исторической области Словакии — Липтов на высоте — 574 м. н. м. Находится в 11 км от административного центра района г. Липтовски-Микулаш. Рядом расположено водохранилище Липтовска-Мара. Кадастровая площадь общины — 17,24 км². Население Население – 604 человека (31 декабря 2022 ). Плотность – 35,03 чел/км². История Впервые упоминается в 1256 году. До 1918 года принадлежала Венгерскому королевству, затем перешла к Чехословакии, сегодня — в составе Словакии. Достопримечательности руины Липтовского замка 1250-1262 годов, построенного венгерским королем Белой IV. Евангелическая и римско-католическая церковь св. Кирилла и Мефодия. Персоналии Сальва, Кароль (1849—1913) – писатель. Галерея Примечания Ссылки Сайт деревни
Липтовска Сјелњица

Липтовска Сјелњица (слч. Liptovská Sielnica) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Липтовски Микулаш, у Жилинском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 566 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 605 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 587 као Словац, 18 као непознато, 5 као Чех, 5 као Нијемац и 2 као Русин. Религија У години 2021. је било 605 људи по вероисповести: 284 Латинска црква, 151 Без верске припадности, 142 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 13 Неоткривено, 3 Паганизам и духовност природе, 3 Гркокатолицизам, 3 Црква браће, 3 Ад хок покрети, 1 Старокатоличка црква, 1 Калвинизам и 1 Православна црква. Референце Спољашње везе Липтовска Сјелњица (језик: словачки)
Ліптовська Сєлніца

Ліптовська Сєлніца (словац. Liptovská Sielnica) — село, громада округу Ліптовський Мікулаш, Жилінський край, регіон Ліптов. Кадастрова площа громади — 17,24 км². Населення 600 осіб (станом на 31 грудня 2018 року). Історія Ліптовська Сєлніца згадується 1256 року. Населення Примітки Посилання www.liptovskasielnica.sk — офіційний сайт громади Liptovská Sielnica - …. e-obce.sk (словац.). :
Суха над Парноу

Суха над Парноу (на словашки: Suchá nad Parnou) е село в окръг Търнава, Търнавски край, западна Словакия. Населението му е 2328 души. Разположено е на 176 m надморска височина, на 10 km северозападно от град Търнава. Площта му е 14,38 km². Кмет на селото е Мартин Глончак. Население Източници
Suchá nad Parnou

Suchá nad Parnou je obec na Slovensku v okrese Trnava. Nachází se v Trnavské pahorkatině, sedm kilometrů severozápadně od Trnavy, zčásti v údolí potoků Podháj a Parná. Katastrální území obce se rozkládá v nadmořské výšce 161–231 m. Ve vsi se narodil básník, prozaik a publicista František Hečko a misionář, salesián Ján Ježovít. Do padesátých let 20. století byl centrem vsi zámek, jenž byl dědičným sídlem rodu Pálffyů z Erdődu. Historie První písemná zmínka o vesnici pochází z listiny o prodeji pozemků v Suché z roku 1251. Nicméně podle některých archeologických nálezů byla zdejší oblast osídlena již v neolitu. Od 13. století patřila vesnice společně s řadou dalších do majetku pánů na Červeném Kameni. V tomto století byl zřejmě postaven i původní zdejší kostel. Ve 14. století už vlastnili vinice v katastru obce i měšťané z nedaleké Trnavy. Zachovala se listina, v níž uherský panovník Ludvík I. přikázal roku 1365 vrchnosti z Červeného Kamene, Svätého Jura a Modry, aby měšťanům nekladli překážky při obdělávání vinic. Porážka uherských vojsk v bitvě u Moháče v roce 1526 a následné spory o uherskou korunu vedly k dlouhotrvajícím bojům o moc provázeným pustošením a loupeživými nájezdy osmanských Turků, kteří se roku 1575 zmocnili Červeného Kamene a loupili v jeho okolí. Tomuto řádění se nevyhnula ani Suchá nad Parnou. V roce 1536 byla obec povýšena na městečko. V 16. století se zde usadili chorvatští osadníci. V roce 1639 a opět pak 1809 získala Suchá nad Parnou jarmareční právo. Roku 1663 ji opět vyplenili Turci a počátkem 18. století povstalecké vojsko Františka Rákócziho. Koncem druhé světové války byl poškozen a následně zbourán Pálffyovský zámek. Pamětihodnosti V obci je Římskokatolický kostel svatého Martina z Tours z roku 1708, který stojí na místě původního gotického svatostánku postaveného zřejmě již v 13. století. Stavba svatyně pochází z let 1699–1700, barokní kostelní loď byla dokončena roku 1708. Z bývalého kostela zůstala masivní věž čtvercového půdorysu, jež obdržela v roce 1735 osmibokou přístavbu a poté byla barokně zastřešena. Hlavní oltář je barokní, z 18. století. K cenným památkám patří bohatě zdobená klasicistická kazatelna a barokní oltář sv. Jana Nepomuckého. Farskou budovu nechal v letech 1871–1872 postavit hrabě Ján Pálffy. Do zdejší farnosti patří i obce Košolná a Zvončín. Zámek, původně renesanční (připomíná se rok 1551), poškozený koncem druhé světové války. Jeho zbourání v roce 1952 přežila pouze zadní hospodářská část s portálem z 18. století. Památník padlým z první světové války postavený roku 1928 Významné osobnosti František Hečko (1905–1960), prozaik, básník, redaktor a publicista Viliam Turčány, básník, překladatel a literární vědec Silvester Taliga, salesián, knihovědec, pedagog Ján Ježovít, salesián, misionář, tiskař Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Suchá nad Parnou na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Suchá nad Parnou na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Suchá nad Parnou

Suchá nad Parnou (bis 1927 slowakisch „Suchá“; deutsch Dürnbach, ungarisch Szárazpatak – bis 1888 Szuha) ist eine Gemeinde im Westen der Slowakei, mit 2328 Einwohnern (Stand 31. Dezember 2024). Sie gehört zum Okres Trnava, einem Unterteil des Trnavský kraj. Geographie Suchá nad Parnou liegt im slowakischen Donautiefland, Unterteil Trnavská pahorkatina (Tyrnauer Hügelland) am Bach Parná, beim Zusammenfluss mit dem Bach Podhájsky potok, der oberhalb der Gemeinde im kleinen Stausee Suchá gestaut ist. Das Ortszentrum ist acht Kilometer von Trnava entfernt. Geschichte Der Ort wurde zum ersten Mal 1251 als Teil des Herrschaftsgut der Burg Rotenstein schriftlich erwähnt. Die Pfarrei soll auch in dieser Zeit entstanden sein. Schon im 14. Jahrhundert sind Weingärten der Tyrnauer Bürger bekannt. Im 16. Jahrhundert kam es zu einem Zuzug kroatischer Siedler; 1663 wurde der Ort von den Türken geplündert. Bis kurz nach dem Zweiten Weltkrieg war ein Renaissance-Landschloss das Zentrum von Suchá nad Parnou. Dieses wurde aber 1952 abgerissen und auf dessen Standort ein Schulgebäude errichtet. Bevölkerung Sehenswürdigkeiten Barocke Martinskirche aus dem Anfang des 18. Jahrhunderts, erbaut an der Stelle einer gotischen Kirche Persönlichkeiten František Hečko (1905–1960), slowakischer Schriftsteller Ján Ježovít (1909–1994), SDB, Jugendseelsorger und Missionar (Volksrepublik China, Thailand). Einzelnachweise Weblinks
Suchá nad Parnou

Suchá nad Parnou is a village and municipality in the Trnava District in the Trnava region of Slovakia. The municipality is located in the Trnava Upland, partially in the valley of the rivers Podháj and Parná. Suchá nad Parnou has an area of 1468 ha and is situated at an altitude of 161–231 m above sea level, with the center of the village at 174 m above sea level. The village Šelpice lays to the East, to the Southeast and South lay Zvončín and Ružindol, in the east Suchá nad Parnou is bordered by Dlhá. To the North Košolná, Boleráz and on Northwest Klčovany are located. Suchá nad Parnou is situated about 7 km to the west of Trnava. Geography The municipality lies at an altitude of 176 metres (577 ft) and covers an area of 14.38 km2 (5.55 sq mi) (2025). Population It has a population of 2324 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 2202 people by ethnicity 2094 as Slovak, 86 as Not found out, 13 as Czech, 5 as Vietnamese, 4 as Other, 4 as Bulgarian, 3 as Romanian, 3 as German, 2 as Ukrainian, 2 as Silesian, 2 as Hungarian, 1 as Turkish, 1 as Romani, 1 as Rusyn, 1 as Russian, 1 as Polish, 1 as Moravian, 1 as French and 1 as Albanian. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 2202 people by religion 1499 from Roman Catholic Church, 520 from None, 101 from Not found out, 29 from Evangelical Church, 9 from Greek Catholic Church, 9 from Ad hoc movements, 8 from Christian Congregations in Slovakia, 6 from Other, 5 from Church of the Brethren, 4 from United Methodist Church, 3 from Buddhism, 2 from Other and not ascertained christian church, 1 from Jewish community, 1 from Old Catholic Church, 1 from Calvinist Church, 1 from Paganism and natural spirituality, 1 from Islam, 1 from Hinduism and 1 from Seventh-day Adventist Church. Famous people Ján Ježovít (*1909 – † 1994), SDB, Roman Catholic priest end Missionary (China, Thailand). References External links
Suchá nad Parnou

Suchá nad Parnou es un municipio del distrito de Trnava en la región de Trnava, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 2324 habitantes.​ Se encuentra ubicado en el centro de la región, cerca del río Váh (cuenca hidrográfica del Danubio) y de la frontera con la región de Bratislava.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Suchá nad Parnou.
Suchá nad Parnou

Suchá nad Parnou jest selo u Okrugu Trnava u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 2324 stanovnika i površinu 14,38 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 2202 stanovnika bilo ih je tako 2094 slovačke, 86 neutvrđene, 13 češke, 5 vijetnamske, 4 inih, 4 bugarske, 3 rumunjske, 3 njemačke, 2 ukrajinske, 2 šleske, 2 mađarske, 1 turske, 1 romske, 1 rusinske, 1 ruske, 1 poljske, 1 moravske, 1 francuske i 1 albanske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 2202 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 1499 Rimokatolička Crkva, 520 bez vjerske pripadnosti, 101 neutvrđeno, 29 Evangelistička Crkva, 9 Grkokatolička Crkva, 9 ad hoc pokreti, 8 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 6 razno, 5 Bratska crkva, 4 Evangelistička metodistička Crkva, 3 Budizam, 2 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 1 Židovi, 1 Starokatolička Crkva, 1 Kalvinistička, 1 poganstvo i prirodni duhovnost, 1 Islam, 1 Hinduizam i 1 Adventisti sedmog dana. Izvori
Suchá nad Parnou

Suchá nad Parnou (in ungherese Szárazpatak, in tedesco Dürnbach) è un comune della Slovacchia facente parte del distretto di Trnava, nella regione omonima. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Suchá nad Parnou Collegamenti esterni Sito ufficiale, su suchanadparnou.sk.
Suchá nad Parnou

Suchá nad Parnou este o comună slovacă, aflată în districtul Trnava din regiunea Trnava. Localitatea se află la altitudinea de 176 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 14,38 km2 și în 2017 număra 2.131 de locuitori. Istoric Localitatea Suchá nad Parnou este atestată documentar din 1296. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Suchá nad Parnou la Wikimedia Commons
Суха на Парни

Суха на Парни (слч. Suchá nad Parnou) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Трнава, у Трнавском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 2324 становника. Етнија Према попису из 2021. у насељу је живело 2202 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 2094 као Словац, 86 као непознато, 13 као Чех, 5 као Вијетнамац, 4 као различите, 4 као Бугар, 3 као Румун, 3 као Нијемац, 2 као Украјинац, 2 као Шлезијац, 2 као Мађар, 1 као Турчин, 1 као Ром, 1 као Русин, 1 као Рус, 1 као Пољак, 1 као Морављан, 1 као Француз и 1 као Албанац. Религија У години 2021. је било 2202 људи по вероисповести: 1499 Латинска црква, 520 Без верске припадности, 101 Неоткривено, 29 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 9 Гркокатолицизам, 9 Ад хок покрети, 8 Хришћанске цркве у Словачкој, 6 Друго, 5 Црква браће, 4 Уједињена методистичка црква, 3 Будизам, 2 Друге и неодређене хришћанске цркве, 1 Јевреји, 1 Старокатоличка црква, 1 Калвинизам, 1 Паганизам и духовност природе, 1 Ислам, 1 Хиндуизам и 1 Хришћанска адвентистичка црква. Познате особе Јозеф Бабјак (*1900 – † 1980), СДБ, римокатолички свештеник, директор приватне словачке гимназије у Риму. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт (језик: словачки)
Суха-над-Парноу

Суха-над-Парноу (словац. Suchá nad Parnou) — село, громада округу Трнава, Трнавський край. Кадастрова площа громади — 14.38 км². Населення 2232 особи (станом на 31 грудня 2020 року). Історія Суха-над-Парноу згадується 1296 року. Населення Примітки Посилання www.suchanadparnou.sk — офіційний сайт громади Suchá nad Parnou - …. e-obce.sk (словац.). :
Skalnatá chata

Skalnatá chata (maďarsky Köpatakitavi mendékház, německy Steinbachseehütte, polsky Łomnickie Schronisko) je horská chata, která stojí ve Vysokých Tatrách na prahu Skalnaté doliny na Tatranské magistrále, několik minut chůze od Skalnatého plesa. Je umístěná pod převislou skalkou, jejíž převis sloužil k ochraně před špatným počasím jako tak zvané Ohnisko, turisty nazývané Kaverna. Po obezdění roku 1877 vznikl na tomto místě přístřešek, který byl v roce 1915 přestavěn na betonovou chatku. Velkou přestavbou prošla v letech 1953 až 1955. Od roku 1972 byla mimo provoz a sloužila jako sklad. V 90. letech 20. století ji zrekonstruoval tatranský nosič Ladislav Kulanga nazpět do stavu pro ubytování a stravování. Nosičský rekord V roce 1993 Ladislav Kulanga vynesl na chatu náklad o hmotnosti 176 kg. Snesl z chaty náklad o hmotnosti 211 kg na mezistanici lanovky Štart. Přístup po červené značce ze Skalnatého plesa ze Zamkovského chaty po zelené značce: z Tatranské Lomnice Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Skalnatá chata na Wikimedia Commons Skalnatá chata na www.vysoke-tatry.sk Skalnatá chata na www.horydoly.cz 15 tipů na zimní horolezectví u Skalnaté chaty