NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bazilika Narození Panny Marie (Vranov nad Topľou)

Bazilika Narození Panny Marie ve Vranově nad Topľou je římskokatolická basilica minor. V jejím interiéru se nachází obraz Panny Marie, který před více než 300 lety údajně ronil krvavé slzy. Bazilika je součástí klášterního komplexu řehole Paulínů. V bazilice jsou fresky od Jana Lukáše Krackera. Historie Kostel kolem roku 1441 postavili františkáni. Během reformace v letech 1540–1580 kostel spravovali evangelíci. V roce 1672 duchovní správu převzali Paulíni. V roce 1708, po umístění milostivého obrazu Panny Marie bylo změněno zasvěcení kostela na Narození Panny Marie. Původní zasvěcení kostela není přesně známo. Paulíni spravovali kostel až do svého zrušení v Uhersku Josefem II. v roce 1786. Od roku 1990 ho opět spravují paulíni. U příležitosti 300. výročí slzení milostivého obrazu Panny Marie papež Benedikt XVI. 19. července 2008 povýšil kostel na Basilica Minor . Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Bazilika Narodenia Panny Márie na slovenské Wikipedii. Literatura Mons. Viliam Judák: "Chrámy s titulem basilica minor na Slovensku." In: Poutník Svätovojtešská: Kalendář pro rok 2010 Sestavili Mária Vyskočová a Slavomír Ondič. Trnava: Spolek svatého Vojtěcha, 2009, s. 34-53, ročník 138, ISBN 978-80-7162-769-2 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bazilika Narození Panny Marie na Wikimedia Commons Bazilika minor Narození Panny Marie ve Vranově nad Topľou
Basilika Mariä Geburt (Vranov nad Topľou)

Die Basilika Mariä Geburt (slowakisch Bazilika Narodenia Panny Márie) ist eine römisch-katholische Kirche in Vranov nad Topľou in der Slowakei. Die Kloster- und Pfarrkirche des Erzbistums Košice mit dem Patrozinium Mariä Geburt trägt den Titel einer Basilica minor. Die Basilika ist Teil des Paulinerklosters. Geschichte Die Kirche wurde im Königreich Ungarn unter Ludwig I. um 1441 von den Franziskanern errichtet. Mit dem Einzug der Reformation 1540 wurde die Kirche für lutherische Gottesdienste genutzt, nach der Gegenreformation um 1580 kehrten 1588 die Franziskaner wieder zurück. 1672 übernahmen die Pauliner das Kloster mit der Kirche. Im Jahr 1708 soll das Bild der Gottesmutter blutige Tränen geweint haben. Die Kirche wurde daraufhin Maria geweiht, das vorherige Patrozinium ist unklar. Die Pauliner betreuten die Kirche bis 1786, als das Kloster durch die Reformen von Kaiser Joseph II. aufgelöst wurde. 1963 wurde die Kirche zum Baudenkmal erklärt. Seit 1990 haben die Pauliner das Kloster und die Betreuung der Kirche erneut übernommen. Anlässlich des 300. Jahrestages der Tränen des barmherzigen Bildes der Muttergottes hat Papst Benedikt XVI. am 19. Juli 2008 die Kirche in den Rang einer Basilica minor erhoben. Architektur Die Klosterkirche liegt heute mitten in der Stadt, das barocke Kloster schließt sich an der linken Seite an. Sie wurde als einschiffige Kirche mit einem schlanken Kirchturm über dem Eingang im spätgotischen Stil errichtet, 1578 und 1718 aber im Inneren wesentlich umgestaltet. Der Chor schließt mit einer polygonalen Apsis ab, die von dem bis in das Gewölbe ragenden, barocken Hochaltar beherrscht wird, in dessen Zentrum er das Marienbild präsentiert. Weblinks Website der Kirchengemeinde (slowakisch) Einzelnachweise
Bazilika Zesnutí přesvaté Bohorodičky

Bazilika Zesnutí přesvaté Bohorodičky v Ľutině je nejstarší řeckokatolická bazilika minor na Slovensku. Po zjeveních svatého Mikuláše v roce 1851, při kterých světec daroval Zuzaně Feketovej mariánskou ikonu, se Ľutina stala největším řeckokatolickým mariánským poutním místem na Slovensku. Do té doby patřila Ľutina do Hanigovské farnosti, ale následně se fara přestěhovala do Ľutině. Původně byl ve vsi dřevěný chrám. Časem přestal vyhovovat a v roce 1908 byl dokončen nový kamenný chrám. Krátce před jeho dokončením původní dřevěný chrám shořel. Po obnově řeckokatolické církve v roce 1968 se každoročně počet poutníků zvyšoval. Na závěr mariánského roku 1988 na pouti ordinář Ján Hirka přečetl apoštolské breve, kterým římský papež Jan Pavel II. povýšil ľutinský chrám a přilehlé objekty na baziliku minor. Hlavní pouť je u příležitosti svátku Zesnutí přesvaté Bohorodičky, který připadá na 15. srpen. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Bazilika Zosnutia presvätej Bohorodičky na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bazilika Zesnutí přesvaté Bohorodičky na Wikimedia Commons Bazilika Ľutina
Basilika Mariä Himmelfahrt (Ľutina)

Die Basilika Mariä Himmelfahrt in Ľutina ist die älteste griechisch-katholische Basilika in der Slowakei. Die Wallfahrtskirche der Erzeparchie Prešov führt das Patrozinium Mariä Himmelfahrt. Seit 1963 ist sie ein Nationales Kulturdenkmal der Slowakei. Geschichte Die Basilika geht auf eine Erscheinung des hl. Nikolaus von Myra im Jahr 1851 zurück, bei der er eine Marienikone übergeben haben soll. Danach entwickelte sich Ľutina zum größten Wallfahrtsort der griechisch-katholischen Kirche in der Slowakei. Nach einer hölzernen Kirche wurde 1896 mit dem Bau der heutigen Kirche begonnen, die 1908 fertiggestellt und geweiht wurde. Nach der Wiedererrichtung der griechisch-katholischen Kirche im Jahr 1968 stieg die Anzahl der Pilger von Jahr zu Jahr. Zwischen 1981 und 1984 wurde eine umfassende Restaurierung der Kirche durchgeführt. Am Ende des Marienjahres 1988 verkündete der Ordinarius und spätere Bischof Ján Hirka die Erhebung der Kirche in den Rang einer Basilica minor durch Papst Johannes Paul II. Die Hauptpilgerfahrt findet anlässlich des Festes Mariä Himmelfahrt am 15. August statt. Weblinks Website der Basilika Einzelnachweise
Bazilika Navštívení Panny Marie (Staré Hory)

Bazilika Navštívení Panny Marie v Starých Horách je římskokatolická bazilika minor. Kostel byl postaven v letech 1448–1499. Na jeho hlavním oltáři se nachází milostivá socha Panny Marie. Za baziliku minor byl kostel vyhlášen 1. srpna 1990. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Bazilika Navštívenia Panny Márie na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bazilika Navštívení Panny Marie na Wikimedia Commons
Basilika Mariä Heimsuchung (Staré Hory)

Die Basilika Mariä Heimsuchung ist eine römisch-katholische Kirche in Staré Hory, Slowakei. Die Kirche des Bistums Banská Bystrica führt das Patrozinium Mariä Himmelfahrt. Seit 1963 ist sie ein Nationales Kulturdenkmal der Slowakei. Geschichte Die Kirche wurde im Zeitraum von 1448 bis 1499 im Stil der Gotik gebaut. Die dreischiffige Kirche schließt mit einer polygonalen Apsis am Chor, in der das gotische Gewölbe erhalten ist. Andere Teile der Kirche wurden 1722 barockisiert und 1850 im Klassizismus umgestaltet. Der Turm der Kirche ist mit einem Barockhelm mit Laterne abgeschlossen. Sein Vorbau ist mit einem Tympanon und einem dreieckigen Giebel überdacht. Papst Johannes Paul II. erhob die Kirche 1990 in den Rang einer Basilica minor. An dem Pontifikalamt zur Verkündigung nahmen 40 Priester und 11.000 Gläubige teil. Ausstattung Die Kirche besitzt eine wertvolle Rokoko-Kanzel und eine Madonnenstatue aus dem 16. Jahrhundert. Diese wurde im 17. Jahrhundert im Rahmen der Religionskonflikte vor den Protestanten vergraben und erst 1711 wieder in der Kirche aufgestellt. Die Stelle ist heute mit einem Mariendenkmal versehen. Weblinks Einzelnachweise
Bačkovská dolina

Bačkovská dolina je národní přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Bačkov a Dargov v okrese Trebišov v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1967 a jeho rozloha je 220,04 hektaru. Předmětem ochrany je oblast hnízdění vzácných dravců a jiných ptáků. Hnízdí v ní například orel nejmenší (Hieraaetus pennatus), sokol stěhovavý (Falco peregrinus), luňák hnědý (Milvus migrans), krkavec velký (Corvus corax), čáp černý (Ciconia nigra) a káně lesní (Buteo buteo). Reference
Beckovské Skalice

Beckovské Skalice jsou přírodní rezervace v katastrálním území obce Beckov v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2003 a jeho rozloha je 29,55 hektaru. Předmětem ochrany jsou zbytky antropogenních travních porostů a řídkého lesa s výskytem vzácných druhů organismů. Reference
Beliansky potok (přítok Popradu)

Belianský potok (slovensky Beliansky potok) je přírodní památka v katastrálním území obce Spišská Belá v okrese Kežmarok v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2012 a jeho rozloha je 2,52 hektaru. Předmětem ochrany je část potoka s výskytem mihule potoční (Lampetra planeri). Reference
Beňatinský travertin

Beňatinský travertin (slovensky Beňatinský travertín) je přírodní památka v katastrálním území obce Beňatina v okrese Sobrance v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1989 a jeho rozloha je 0,24 hektaru. Předmětem ochrany je geologický profil nejvýchodnějšího slovenského ložiska s recentní tvorbou travertinu. V hornině se vyskytuj fosilizované zbytky měkkýšů. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Beňatinský travertín na Wikimedia Commons
Biela skala (přírodní rezervace)

Biela skala je bývalá přírodní rezervace v katastrálním území obce Blatnica v okrese Martin v Žilinském kraji. Chráněné území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha byla 185,07 hektaru. Předmětem ochrany byl komplex lesních a nelesních společenstev pátého až sedmého vegetačního stupně ve Velké Fatře. Rezervace byla k 1. lednu 2024 zrušena a území začleněno do systému zón národního parku Velká Fatra. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Biela skala (prírodná rezervácia) na slovenské Wikipedii.
Bielska skala

Bielska skala je národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Podbiel v okrese Tvrdošín v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 15,05 hektaru. Předmětem ochrany je reliéf Oravské vrchoviny na lokalitě s výskytem hvězdnice alpské (Aster alpinus). Reference
Bolehlav (přírodní rezervace)

Bolehlav je přírodní rezervace v katastrálním území obce Dolné Orešany, okres Trnava v Trnavském kraji na Slovensku. Vyhlášena byla v roce 1988 na rozloze 93,57 hektaru. Předmětem ochrany je zachovalá ukázka lesních společenstev bukovodubového a dubovobukového vegetačního stupně na jihovýchodním okraji Malých Karpat na krystalinickém geologickém podloží, na styku s Trnavskou pahorkatinou. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Malé Karpaty. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bolehlav na Wikimedia Commons
Borda-kúpele

Borda-kúpele je malá rekreačně-lázeňská osada v Slanských vrších, v podcelku Mošník, při Bordianském potoku. Je administrativní součástí obce Košický Klečenov, která je vzdálena 4,5 km na jihozápad. Osada leží v lesnatém prostředí v blízkosti horského přechodu Dargovského průsmyku (severně od něj). Zdejší lázně místního významu sloužily k léčení revmatických chorob. V současnosti přívlastek lázně pro tuto usedlost je už jen dávná historie. Toto místo jako lázně fungovalo ještě před druhou světovou válkou. Šlo o vanové koupele. Návštěvníci byly z různých vrstev obyvatelstva. Chodili sem nejen majetní lidé. Tehdy, když na vesnicích lidé neměli vodovod, koupelnu, tak taková koupel ve vaně byla pro ně vzácná. Borda byla oblíbeným výletním místem hlavně pro obyvatele z nedalekých Sečoviec i po druhé světové válce. Osada je lokalizovaná 2,5 km na sever od hlavní silnice I / 19, prochází jí modře značený turistický chodník z obce Vyšná Kamenica na Dargovský průsmyk. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Borda-kúpele na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Poloha na turistické mapě
Borša (hrad)

Borša je zaniklý hrad, na jehož místě byl postaven v 16. století zámeček. Hrad se nachází v obci Borša. Původně se jednalo pravděpodobně o vodní hrad. Historie Pravděpodobně po tatarském vpádu zde dal postavit Béla IV. vodní hrad. Hrad byl kamenný a jeho historie není známa. Písemné dokumenty jen napovídají, že hrad byl v držení několika rodů (Perínové, Polónyové, Lórantffyové, Rákócziové). Ve druhé polovině 16. století byl na jeho místě postaven zámeček, s využitím kamenných zdiv hradu. Současný stav Teoreticky by hrad mohl být na jižní straně hlavního objektu. Naznačují to odkryté základy, ve kterých se rýsuje kruhová stopa po věži. Stejně však může být ukryt i v mohutném rohovém rizalitu na severní straně, i když ten byl budován spíše na obranu zámečku. Před starší částí zámečku je stopa po příkopu, který mohl rovněž sloužit ještě vodnímu hradu. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Borša (hrad) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Borša na Wikimedia Commons
Bosmany

Bosmany jsou přírodní památka v katastrálním území obce Kostolec v okrese Považská Bystrica v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1994 jeho rozloha je 7,34 hektaru. Předmětem ochrany jsou tři skalní věže, seřazené v jedné linii, a škrapový reliéf na hřebeni. Skalní útvary jsou součástí Súľovských vrchů a rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Strážovské vrchy. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bosmany na Wikimedia Commons
Bratislava Business Center V

Bratislava Business Center 5 nebo BBC 5 je kancelářská budova na Plynárenské ulici č. 7 v Bratislavě, v městské části Ružinov, v lokalitě Prievoz. Situovaná je do tří vzájemně propojených bloků o rozloze téměř 31 000 m2. V bezprostřední blízkosti budovy se nachází 80 venkovních parkovacích míst, dalších 635 je ve dvou garážových podlažích pod budovou. Návštěvníci mohou také využít dalších 250 parkovacích míst v parkovacím domě na Plynárenské ulici. Charakteristika Design budovy s prosklenou fasádou spojuje účelovost a čisté linie, zároveň se dobře začleňuje do rázu okolního prostředí. Investor Investorem je realitní investiční správcovská společnost Heitman. Součástí její slovenská portfolia jsou i Bratislava Business Center 3 a 4, CEOP a Aupark Tower. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Bratislava Business Center V na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Oficiální stránka
Breznica Castle

Breznica (also known as Breznica Castle, Berzenche, Berzentehe or Berzencze) is the ruins of a castle near the village of Tekovská Breznica in the Banská Bystrica Region of Slovakia. The castle is suggested to be first mentioned in the years between 1273-76. Breznica castle was built before the Tatar invasion by Archbishop of Esztergom. Shortly after its reconstruction in 1423 into a Gothic fortress it was taken by John Jiskra of Brandýs's Hussites and later in 1471 by the Polish king Casimir. The castle was destroyed after 1732, being used as a source of building material. History The construction date of the castle is debated among historians. Some suggests it was built around 1240, possibly by the Archbishop of Esztergom or the Benedictines, with the village and castle existing before the Mongol invasion. After the invasion, the population of the area was greatly reduced and only the castle of Breznica remained. The first reliable record of Breznica Castle is from 1311, with E. Fügedi estimating its construction between 1283 and 1311. In the early 14th century, the castle became the property of the Hungarian oligarch Matthew III Csák, who used military tactics to seize it, but it was quickly repaired and still considered significant in 1313. After Csák’s death in 1321, the castle reverted to the Archbishop of Esztergom and later changed hands, including falling under the Count of Comoros in 1351. Property disputes and neglect led to the castle being referred to as "damaged" by 1411. After King Albrecht II of Habsburg's death, the castle was occupied in 1441 by Ján Jiskra's mercenaries. Some sources suggest that Mikuláš Bodok, captain of Breznica, welcomed the Czechs into the castle in 1464 and participated in raiding the surrounding area. By 1468, the castle changed hands again, with Bartoš of Hertvikovce serving as castellan and later signing himself as "hetman of Brzeznica" in 1471. That same year, Polish troops under King Casimir captured the castle, along with others in the region. By the late 15th and early 16th centuries, the castle likely fell into disrepair, possibly due to neglect or deliberate demolition by the king because of castellans' misconduct. By 1546, the castle no longer stood, as evidenced by plans to build a new castle on the site. In 1563, the remains of the old castle were probably used as a military outpost to guard against Turkish invasions. The castle reappeared briefly in 1577 during disputes over the village of Breznica, when it belonged to the Archbishop of Esztergom. By 1647, after Turkish raids, the castle was no longer mentioned, and by 1660, it was likely still standing but damaged. Records suggest it survived until the early 18th century but was probably already ruined by then. Over time, stones from the castle were repurposed for local building projects, hastening its complete ruin. References
Briestenské skaly

Briestenské skaly jsou přírodní památka v katastrálním území obce Pružina v okrese Považská Bystrica v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1992 a jeho rozloha je 6,83 hektaru. Předmětem ochrany je soubor skalních útvarů, tvořených paleogenními slepenci a brekciemi. Na lokalitě lze pozorovat geomorfologické tvary jako jsou skalní věže, okna nebo homole. Reference
Budimír (zámek)

Budimírsky zámek je zámek ve vsi Budimír v okrese Košice-okolí v Košickém kraji na Slovensku. Budova slouží potřebám Slovenského technického muzea, které v ní prezentuje expozici historických hodin. Historie Objekt měl do roku 1985 různé majitele, část sloužila Technickému muzeu jako depozitář, část místní škole. Celková rekonstrukce objektu, včetně parkových úprav, trvala pět let a zámeček byl veřejnosti zpřístupněn v roce 1990. Původní plán počítal se stálou expozicí, praxe si však vyžádala změnu této koncepce. V části suterénních prostor jsou umístěné depozitáře Slovenského technického muzea. V zámku je umístěna stálá expozice historických hodin a příležitostně se v něm konají výstavy zaměřené na dějiny techniky, umění, sběratelství, současného výtvarného umění a fotografií. Architektura Budimírský zámeček je klasicistní tereziánská stavba z druhé třetiny 18. století s pozdějšími vnitřními úpravami. Dvoupodlažní trojtraktová bloková budova s erbem na fasádě sloužila jako panské sídlo větve Ujházyů. Místnosti mají valené křížové a klášterní klenby, v někdejší reprezentační místnosti je empírová nástěnná malba. Budova je vsazena do nového francouzského parku a oplocená plotem v klasicistním slohu. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Budimírsky kaštieľ na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Budimírský zámek na Wikimedia Commons
Budimír Manor

Budimír Manor (Slovak: Budimírsky kaštieľ) is a manor house located in Budimír in the Košice Region of Slovakia. History The Budimír castle, built in the 18th century in a classical style, was originally visible from the trade route to Košice. Originally serving as a noble residence, it later housed a school and was reconstructed in the 1980s. The building had various owners until 1985, part of it served the Technical Museum as a depository, part of it served the local school. The complete reconstruction of the building, including the park improvements, lasted five years and the mansion was opened to the public in 1990. The original plan included a permanent exhibition, but practice required a change in this concept. The depositories of the Slovak Technical Museum are located in part of the basement. Small chamber exhibitions are installed in the exhibition spaces at shorter or longer intervals. In addition to exhibitions focused on the history of technology, there are also exhibitions dedicated to history and art. Exhibitions from the collections of private entrepreneurs - owners of antiques, as well as private collectors, also contribute to the program. Exterior Budimír Manor is a classicist Theresian building from the second third of the 18th century with later interior renovations. The two-storey, three-section block building with a coat of arms on the facade served as the manor house of the Ujházy branch. The rooms have barrel vaults and cloister vaults, and the former state room has an Empire mural. The building is set in a new French park and enclosed by a new fence in the classicist style. See also List of castles in Slovakia References External links Media related to Manor Budimír at Wikimedia Commons
Bátovský balvan

Bátovský balvan je přírodní památka v katastrálním území obce Hrochoť v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1964 a jeho rozloha je 0,03 ha. Předmětem ochrany je význačný osamocený skalního útvar na dně Hrochotské doliny. Jedná se o aglomerátový skalní útvar, skutálený ze údolního svahu. Přírodní památka je součástí chráněné krajinné oblasti Poľana. Reference
Hotel Palace (Košice)

Hotel Palace (maďarsky Palace szálloda) je funkcionalistická budova v Košicích, stojící na Štefánikově ulici. Jako hotel není od 70. let 20. století užívána. Dějiny Budova byla vyprojektována a vystavěna pod dohledem architekta Ondreje Resatka v letech 1936 a 1937. Prvním majitelem budovy byl autorův zeť, hoteliér Robert Schmiedl. Po druhé světové válce byl hotel znárodněn, ale sloužil návštěvníkům Košic jako ubytovací kapacita až do 70. let 20. století. Poté sem byly nastěhovány kanceláře národního podniku Prefa. Kanceláře jsou v budově dodnes, v letech 2006 až 2008 prošla rekonstrukcí a její zadní trakty byly rozšířeny o obytné prostory. V roce 1982 byla budova prohlášena za kulturní památku a později překlasifikována na národní kulturní památku SR. Budova Architekt Ondrej Resatkó tuto budovu navrhl jako pětipodlažní, s výraznými funkcionalistickými znaky, z nichž nejzřejmější je částečně vysunutá hmota nad vchodem a na ní okenní otvory řazené do tří vertikálních pásů. Hotel měl komfortní vybavení, byl dokonce prvním hotelem ve městě, který měl výtah. V každé z pokojů byl zaveden telefon. Mimo hotelové části byla v prostorách nynějšího polyfunkčního centra jídelna s uznávanou kuchyní, pivnice a v letním období zahradní restaurace. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Bývalý Hotel Palace (Košice) na slovenské Wikipedii.
Chata pod Borišovom

Chata pod Borišovom je horská chata pod vrchem Borišov ve Velké Fatře v nadmořské výšce 1300 m. Zařízení s celoročním provozem se nachází v sedle mezi Borišovem a Ploskou v centrální části pohoří. Ubytování Chata nabízí ubytování pro 20 lidí v čtyřech pokojích v podkroví. Nocovat je možné ve vlastním spacáku, ale dá se připlatit za prádlo. V případě nedostatku místa je možnost nouzově přespat na karimatce nebo ve spacáku i na podlaze v jídelně. Suvenýry Na chatě je možné zakoupit tričko s motivem chaty, pohlednice, které se zde dají orazítkovat na památku. K dispozici je kronika, kde lze zanechat svůj vzkaz. Turistika Borišovská chata slouží díky odlehlosti jako cíl vysokohorských túr, ale i východisko pro výstupy na hlavní hřeben a vrchy Borišov, Ploská, Ostredok či Krížna. Přístup po červené turistické značce č. 0870 (Velkofatranská magistrála) z Ploské po červené turistické značce č. 0870 (Velkofatranská magistrála) z Šoproně Po žluté turistické značce č. 8614 z Borišova Po žluté turistické značce č. 8614 z Močidla Po zelené turistické značce č. 5600 z Košiarisek - koliby Po zelené turistické značce č. 5600 z sedla Ploskej Po modré turistické značce č. 2733 z Necpál přes Necpalskou dolinu Po modré turistické značce č. 2733 z Chyžek Po naučné stezce Hrebeňom Veľkej Fatry z Chyžek Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Chata pod Borišovom na slovenské Wikipedii. Související články Seznam horských chat na Slovensku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Chata pod Borišovom na Wikimedia Commons Článek o chatě na hiking.sk Turistický přístup na chatu Stránka chaty