NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Nivy Centrum

Nivy Centrum, of simpelweg Nivy, is een multifunctioneel gebouw in de wijk Mlynské Nivy (stadsdeel Ružinov) van de Slowaakse hoofdstad Bratislava, bestaande uit een internationaal busstation, foodcourt, winkelcentrum en markt. Het gebouw werd geopend op 30 september 2021. Tot het complex behoort ook de Nivy Tower, een kantoorgebouw van 125 meter dat tot 2022 het hoogste gebouw van Slowakije was, waarna dit record werd verbroken door de Eurovea Tower. Busstation Het Busstation Nivy (Slowaaks: Autobusová stanica Nivy) bevindt zich op de eerste ondergrondse verdieping van het Nivy Centrum, en verving het, in 2017 gesloopte, Centrale Busstation van Bratislava. Het station heeft 2.000 parkeerplaatsen, en wordt hoofdzakelijk bediend door de vervoersmaatschappij Slovak Lines dat connecties heeft naar onder andere Košice, Prešov, Nitra, Banská Bystrica, Luchthaven Wien-Schwechat en Praag. Door de coronacrisis was de opening van het station niet in 2020, maar op 30 september 2021, toen om drie uur de eerste bus het station verliet. Ondergronds bevindt zich tevens de eerste ondergrondse rotonde van Slowakije. Afbeeldingen
Нивы (многофункциональный центр)

Нивы (Автовокзал Нивы, словац. Nivy (multifunkčné centrum)) — многофункциональное здание, состоящее из автовокзала и торгового центра в Братиславе, в районе Ружинов. Здание стоит по соседству с бывшим автовокзалом «Млынские Нивы», который был снесен в конце 2017 года. Дата завершения строительства изначально была назначена на 2020 год, но из-за пандемии COVID-19 сроки сдачи сдвинулись, торжественное открытие состоялось 30 сентября 2021 года. В 3 часа ночи в день открытия вокзала отсюда отправился первый автобус. Описание здания В здании пять надземных и два подземных этажа. На первом подземном этаже на площади около 30 000 м² расположена сама автобусная станция, а на втором - автостоянка. В здании расположены автобусные платформы и кассы, коммерческие помещения, рынок и сфера услуг на трех надземных этажах, а также зеленая крыша здания. На окраине комплекса находится офисная башня высотой 125 метров под названием Nivy Tower. Рядом с комплексом на реконструированной улице Млинске нивы находится первая в Словакии подземная кольцевая развязка, которая была запущена вместе с открытием здания автовокзала. Комплекс Nové Nivy, включая торговый центр, получил антипремию BRUTUS 2021 за спорный архитектурный проект: «Какой смелый подвиг в 2021 году открыть дом размером с городской квартал без единого окна и операций на первом этаже... Мечта о городском бульваре Млынские Нивы осталась лишь влажной мечтой о городском классе, полном жизни». Комментарии Ссылки Сайт центра Нива Отправление и прибытие автобусов Автовокзал Братислава Нивы на сайте Slovak Lines Архитектурно-планировочное решение на сайте Siebert + Talaš
Báhoň

Báhoň je obec na Slovensku v okrese Pezinok. Rozkládá se v dolní části úrodné trnavské tabule. Patří do malokarpatské vinařské oblasti, regionu Červený Kameň. Žije zde přibližně 1 800 obyvatel. Historie První písemná zmínka o vesnici (villa Bahun) pochází z roku 1244, ale počátky osídlení sahají až do mladší doby kamenné, což dokazují nálezy neolitického sídliště s nálezy z období kultury s lineární keramikou a lengyelské kultury, římsko-barbarského a slovanského sídliště a pohřebiště z doby velkomoravské. Od poloviny 10. do 13. století vesnice byla královským majetkem patřícím k bratislavskému hradu. Poté prošla rukama několika majitelů. Od roku 1580 Báhoň držela, po dobu více než tři sta let, zemanská rodina Jezernických, jejíž příslušníci se stali patrony zdejší farnosti. V polovině 16. století byla Báhoň dvojjazyčnou německo-slovenskou obcí s převahou německy mluvícího obyvatelstva. Koncem století se zde usadili i chorvatští osadníci. V roce 1845 život v obci příznivě ovlivnilo vybudování koněspřežné dráhy z Bratislavy do Trnavy. Po první světové válce se začala rozvíjet činnost různých spolků, zejména divadelních ochotníků a sportovních klubů. V bývalém zámku Jezernických byl v roce 1930 zřízen Kaplického ústav pro slepce, který slouží stejnému účelu dodnes. Pamětihodnosti Zdejší římskokatolický kostel svatého Františka z Assisi postavil v letech 1914–1921 architekt Milan Michal Harminc. V obci se dochovaly dvě kapličky, tři sakrální sochy a dva kříže z roku 1874 a 1906. Na návsi je pomník padlým v první a druhé světové válce. Odkazy Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Báhoň na slovenské Wikipedii a Báhoň na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Báhoň na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Báhoň

Báhoň (ungarisch Báhony) ist eine Gemeinde im Bezirk Pezinok in der Slowakei nördlich von Bratislava. Lage und Allgemeines Die Gemeinde liegt im weitläufigen Tal des Flusses Waag, an der Bahnstrecke Bratislava–Žilina. Báhoň ist vor allem bekannt für seine Weingüter. Der Ort liegt an der Weinroute der Kleinen Karpaten, welche alle wichtigen Weingemeinden der Region verbindet. Geschichte Der Ort fand seine erste Erwähnung als Bahun im Jahre 1244. Durch die Nähe zu Bratislava gehörte das Gebiet des Ortes zu der heutigen Hauptstadt und somit später auch zum Einflussgebiet der ungarischen Könige. In der Mitte des 16. Jahrhunderts entwickelte sich ein starker deutscher Einfluss im Ort. Diese Bevölkerungsgruppe wurde über die Jahre sehr bestimmend. Diese Dominanz nahm ein halbes Jahrhundert nach der Einwanderung einer kroatischen Minderheit ab. Erst nach der Gründung der Tschechoslowakei wurde die Gemeinde komplett slowakisch. Im Jahre 1580 erbaute die herrschende Familie Jazernický ein Herrenhaus, welches in den Jahren 1759 bis 1765 erweitert wurde. Es wurde im Jahre 1816 im neoklassischen Stil wiedererbaut und in den Jahren 1935 und 1936 renoviert. In den 1930er-Jahren wurde das Herrenhaus in ein Heim für Blinde umgewandelt. Im Jahre 1845 wurde die Station der Pferdebahn von Trnava nach Bratislava in Báhoň eröffnet. Die Bahnstrecke beeinflusste die soziale sowie industrielle Entwicklung der Gemeinde nachhaltig, was durch die Eröffnung der Bahnstrecke von Bratislava nach Žilina verstärkt wurde. Zwischen den Jahren 1914 und 1921 wurde in Báhoň eine katholische Kirche, benannt nach Franz von Assisi, erbaut. Der Architekt des Bauwerks war Milan Michal Harminc. Zwischen 1974 und 1990 war die Gemeinde größer als heute, denn die Gemeinden Kaplna und Igram gehörten auch zur Gemeinde Báhoň. Bevölkerung Kultur Einzelnachweise Weblinks
Báhoň

Báhoň es un municipio del distrito de Pezinok en la región de Bratislava, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 1816 habitantes.​ Se encuentra ubicado al este de la región, en el valle del río Morava y cerca de la frontera con la región de Trnava y con Austria.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Báhoň.
Báhoň

Báhoň je naseljeno mjesto u okrugu Pezinok u Bratislavskom kraju u Slovačkoj. Stanovništvo Prema podatcima o broju stanovnika iz 2025. godine naselje je imalo 1816 stanovnika. Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 1879 stanovnika bilo ih je tako 1816 slovačke, 46 neutvrđene, 14 mađarske, 10 rusinske, 9 ruske, 9 inih, 6 češke, 2 romske, 2 rumunjske, 2 hrvatske, 1 židovske, 1 ukrajinske, 1 talijanske, 1 srpske, 1 austrijske, 1 poljske, 1 njemačke, 1 moravske i 1 bugarske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 1879 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 1345 Rimokatolička Crkva, 398 bez vjerske pripadnosti, 54 neutvrđeno, 34 Evangelistička Crkva, 15 Grkokatolička Crkva, 7 ad hoc pokreti, 6 Pravoslavna Crkva, 6 Jehovini svjedoci, 6 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 3 razno, 1 poganstvo i prirodni duhovnost, 1 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 1 Islam, 1 Budizam i 1 Apostolska Crkva. Izvori Vanjske poveznice Službena stranica naselja (sl.)
Báhoň

Báhoň este o comună slovacă, aflată în districtul Pezinok din regiunea Bratislava. Localitatea se află la altitudinea de 160 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 10,57 km2 și în 2017 număra 1.840 de locuitori. Istoric Localitatea Báhoň este atestată documentar din 1244. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Báhoň la Wikimedia Commons
Багонь

Багонь (словац. Báhoň, нем. Baumschau, венг. Báhony) — деревня и одноимённая община в районе Пезинок Братиславского края Словакии. Расположена в юго-западной Словакии в северовосточной части края, в долине Малых Карпат. Находится в 31 км юго-западнее столицы страны г. Братислава. Площадь – 10,57 кв. км. Высота 160 м. История Багонь впервые упоминается в 1244 году. Население По состоянию на конец 2022 года население составляло 1861 человек. Плотность – 176,06 чел/кв.км. Примечания Ссылки Сайт Багонь
Бахоњ

Бахоњ (слч. Báhoň) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Пезинок, у Братиславском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 1816 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 1879 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 1816 као Словац, 46 као непознато, 14 као Мађар, 10 као Русин, 9 као Рус, 9 као различите, 6 као Чех, 2 као Ром, 2 као Румун, 2 као Хрват, 1 као Јеврејин, 1 као Украјинац, 1 као Италијан, 1 као Срб, 1 као Аустријан, 1 као Пољак, 1 као Нијемац, 1 као Морављан и 1 као Бугар. Религија У години 2021. је било 1879 људи по вероисповести: 1345 Латинска црква, 398 Без верске припадности, 54 Неоткривено, 34 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 15 Гркокатолицизам, 7 Ад хок покрети, 6 Православна црква, 6 Јеховини сведоци, 6 Хришћанске цркве у Словачкој, 3 Друго, 1 Паганизам и духовност природе, 1 Друге и неодређене хришћанске цркве, 1 Ислам, 1 Будизам и 1 Апостолска црква. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт (језик: словачки)
Багонь

Багонь (словац. Báhoň) — місто, громада округу Пезінок, Братиславський край, південно-західна Словаччина, Малокарпатський регіон. Кадастрова площа громади — 10,57 км². Протікає Віштуцький потік. Населення 1816 осіб (станом на 31 грудня 2025 року). Історія Багонь згадується в 1244 році. Населення Примітки Посилання bahon.sk — офіційний сайт громади Báhoň - …. e-obce.sk (словац.). :
Kaštel v Záturčí

Kaštel Záturčie (slovensky Kaštieľ Záturčie) je kulturní památka (kaštel), nacházející se na kopci nad městskou částí Záturčie v Martině. Historie V bývalé obci Horní Záturčie dal v roce 1640 František V. Révai postavit evangelický kostel, který však byl v roce 1672 uzavřen z důvodu protireformace v Uhersku. V letech 1894 – 1896 jej dal František IX. Révai přestavět na kaštel a po smrti ho odkázal svému služebníku Janovi Raichle z Horní Štubně. Po vzniku ČSR byla v budově v roce 1921 zřízena první slovenská rolnická škola, později budovu užíval Státní statek Martin. V rámci restitucí se po roce 1989 zámeček vrátil Raichlovcům, kteří jej přebudovali na penzion s restaurací. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kaštieľ v Záturčí na slovenské Wikipedii. Související články Záturčie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kaštel Záturčie na Wikimedia Commons
Mansion in Záturčie

Mansion is a building situated in Záturčie, Slovakia. History An evangelical church was founded by Frantisek the V. Revay in the village named Horne Zaturcie in 1640. In 1872, the church was closed due to anti-reformation under the Hungarian monarchy. In 1894, Frantisek the IX of Revay ordered the reconstruction of the building to a mansion. After Frantisek's death, Jan Reichl, a man who served him since he was 14, inherited the mansion. However, in 1921 the building was commissioned to be a school and the first started in the yard of the mansion; this however was later transformed into a state-owned farm. The estate was returned to the Reichel's in 1989, who rebuilt it into a hotel and a restaurant.
Bazilika Navštívení Panny Marie (Levoča)

Bazilika Navštívení Panny Marie na Mariánské hoře v Levoči patří mezi nejstarší poutní místa východního Slovenska. Pouť se zde koná každoročně první červencovou neděli. Dějiny Počátky mariánského kultu sahají až do 13. století. V roce 1247 zde byla postavena první kaple, kterou dal později opravit levočský farář Henrich. Mariánský svátek Navštívení Panny Marie se pojí s příchodem františkánů-minoritů do Levoče v roce 1311. Farář Servác dal v roce 1470 kapli přestavět na gotický kostel a byla tam instalována gotická socha Panny Marie. Lidé sem nepřestávali chodit ani během reformace, ale oživení poutí nastalo až po rekatolizaci. První velká procesí a pouť zde byla 2. července 1671. Dva roky na to se s papežským povolením stal kostel Navštívení Panny Marie místem získání odpustků. Další přestavby kostela byly provedeny v roce 1688 a 1819. V roce 1847 byla postavena dřevěná kaple pro řeckokatolíky. Dnešní Bazilica minor Poslední přestavba se uskutečnila v letech 1906–1914, kdy kostel získal dnešní podobu. Na hlavním oltáři zůstala původní gotická socha Panny Marie z 2. poloviny 15. století. Nový kostel byl vysvěcen spišským biskupem Janem Vojtaššákem 2. července 1922. Dnes je zde vybudován exerciční a řeholní dům a dům pro poutníky. Z poutního místa pro věřící latinského i řeckého obřadu z východního a středního Slovenska se postupně stalo celoslovenské poutní místo, které navštěvovali lidé navzdory těžkostem i během komunistického režimu. Papež Jan Pavel II. a Mariánská hora Význam tohoto poutního místa nezůstal nepovšimnut ani v Římě. Papež Jan Pavel II. povýšil kostel Navštívení Panny Marie 26. ledna 1984 na menší baziliku (bazilika minor). O jedenáct let později 3. července 1995 se zde konala za jeho přítomnosti zatím největší pouť, které se zúčastnilo přes 650 000 lidí. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Bazilika Navštívenia Panny Márie na Mariánskej hore na slovenské Wikipedii. Literatura Mons. Viliam Judák: "Chrámy s titulem basilica minor na Slovensku." In: Poutník Svätovojtešská : Kalendář pro rok 2010 Sestavili Mária Vyskočová a Slavomír Ondič. Trnava : Spolek svatého Vojtěcha, 2009, s. 34-53. ročník 138 ISBN 978-80-7162-769-2 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bazilika Navštívení Panny Marie na Wikimedia Commons Mariánská pouť Archivováno 12. 8. 2014 na Wayback Machine.
Basilika Mariä Heimsuchung (Levoča)

Die Basilika Mariä Heimsuchung (slowakisch Bazilika Navštívenia Panny Márie) ist eine römisch-katholische Wallfahrtskirche bei Levoča in der östlichen Slowakei. Die Kirche im Bistum Spiš mit dem Patrozinium Mariä Heimsuchung trägt den Titel einer Basilica minor. Die denkmalgeschützte Marienbasilika in Levoča ist einer der ältesten Wallfahrtsorte in der Ostslowakei. Geschichte Zu den Anfängen der Marienverehrung wurde im Jahr 1247 auf dem Marienberg (Marianska hora) nördlich von Levoča die erste Kapelle errichtet. Die Begehung des Marienfestes der Heimsuchung beginnt mit der Ankunft der Minoriten in Levoča im Jahre 1311. 1470 wurde eine gotische Kirche errichtet und eine gotische Marienstatue aufgestellt. Im Zeitalter der Reformation ging die Wallfahrt zeitweise zurück. Nach der Rekatholisierung fand die erste große Prozession und Wallfahrt hier am 2. Juli 1671 wieder statt. Zwei Jahre später war die Mariä-Heimsuchungs-Kirche der Ort, an dem man Ablässe mit päpstlicher Erlaubnis erhielt. Weitere Kirchenumbauten wurden 1688 und 1819 durchgeführt. Im Jahr 1847 wurde eine Holzkapelle für griechisch-katholisch Gläubigen gebaut. Basilika und Wallfahrt Die Errichtung der heutigen neugotischen Kirche fand in den Jahren 1906 bis 1914 statt. Es wurde wieder die ursprüngliche gotische Marienstatue aufgestellt. Die neue Kirche wurde am 2. Juli 1922 von Jan Vojtaššek, Bischof von Spiš, geweiht. Auch in der kommunistischen Zeit blieb die Tradition erhalten. Papst Johannes Paul II. erhob die Kirche 1984 zu einer Basilica minor. Die Wallfahrt findet jährlich am ersten Sonntag im Juli statt, 1995 nahmen im Rahmen des Papstbesuches 650.000 Gläubige aus allen Ländern der Region an der größten Wallfahrt teil. Der Wallfahrtsweg wird durch fünf Kapellen und durch eine Lindenallee gesäumt, die bei dem 10. Jubiläum des Papstbesuchs nach dem Heiligen Vater „Johannes-Paul-II.-Allee“ benannt wurde. Weblinks Einzelnachweise
Basilica of the Visitation of the Blessed Virgin Mary, Levoča

The Basilica of the Visitation of the Blessed Virgin Mary (Slovak: Bazilika navštívenia Panny Márie) in Levoča, Slovakia is located at the summit of Mariánska hora (English: Marian Hill), (Slovak pronunciation: [ˈmarijaːnska ˈɦɔra]; 781 m. above sea level), a hill above Levoča with views over the town and countryside. Built in its present form between 1906 and 1922, the church is the destination of an annual major pilgrimage. First church It is thought that the location of the chapel was used as a refuge by the townsfolk of Levoča during the Mongol invasions of the 13th century; it may also have been attached to a hospital for sufferers from leprosy. A chapel has existed on the site since at least the 13th century, and is mentioned in chronicles of 1247. It attracted pilgrims and there are records of repairs made to the church in 1311 and 1322. Second church The chapel was enlarged and rebuilt in 1470, and is depicted in this form on the altar of Master Paul of Levoča in the Basilica of St. James in Levoča. In 1673 a group of shepherds allegedly witnessed an apparition of the Virgin Mary close to the church. Third church A Baroque building replaced the second church in 1766. When Emperor Joseph II banned pilgrimages throughout the Austrian Empire in 1787, the church on Mariánska hora went into decline. Repairs did not commence until 1820. During the 19th century the church was furnished with an organ (1844), and statues in honour of Mary were erected on the path up the hill. The present church The foundation stone for the present church was laid in 1903. Construction, to the design of the architect Anton Müller, was not completed until 1914, as a consequence of poor materials and the collapse of the new tower in 1908. Pope John Paul II, at the request of the local bishop, upgraded the church to a Basilica Minor in 1984, and visited the site himself on 3 July 1995, when about 650,000 pilgrims gathered for the occasion. The annual pilgrimage, on or around 2 July (Feast of the Visitation - still celebrated on the traditional date of 2 July in Slovakia), still draws a very large number of participants. On 3 October 2005, Levoča and Mariánska hora were selected to join the European Association of Marian Pilgrimage Sites. Greek Orthodox chapel A Greek Orthodox chapel, consecrated in 1858, stands adjacent to the Basilica. References Notes Sources Bobák, Ivan et al., tr. Darina Paveliková (2017). Basilica of the Visitation of the Blessed Virgin Mary, Marian Hill, Levoča. Spišska Nová Ves: Bambow. ISBN 9788097110260
Stratená

Stratená je obec v okrese Rožňava v Košickém kraji na východním Slovensku. Žije v ní 118 obyvatel. Obcí prochází železniční trať Margecany – Červená Skala. Název 17. století–1863: Stracena 1873–1913: Sztracena 1920–1948: Ztratená od 1948: Stratená Historie Stratená byla původně hornická vesnice. Roku 1723 zde Csákyovci postavili vysoké pece, které byly v provozu až do roku 1927. V obci se nachází římskokatolický kostel s plastikou Máří Magdalény z dílny mistra Pavla z Levoče. Přírodní poměry Obec leží na Gotické cestě ve vzdálenosti osmi kilometrů od obce Dobšiná, na území národního parku Slovenský ráj. Jeho součástí jsou bývalé národní přírodní rezervace Stratená a přírodní rezervace Vyšná Roveň. Ve správním území obce se nachází národní přírodní památka Stratenská jeskyně, přírodní památka Jaskyňa v Havranej skale a zasahuje do něj část národní přírodní rezervace Hnilecká jelšina. Před svým zrušením v něm ležela také přírodní rezervace Malé Zajfy a část národní přírodní rezervace Sokol. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Stratená na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Stratená na Wikimedia Commons Oficiální stránky Encyklopédia slovenských obcí (Stratená) [online]. Slovenská televize, 2017 [cit. 2019-08-20]. Dostupné online.
Stratená

Stratená (bis 1948 slowakisch „Ztratená“; deutsch Verlorenseifen, ungarisch Sztracena) ist eine Gemeinde in der Ostslowakei. Sie liegt im Tal der Hnilec (Göllnitz) im Gebirge Slowakisches Paradies, etwa 34 Kilometer nordwestlich von Rožňava entfernt. Geschichte Die Gemeinde ist relativ jung, sie wurde 1723 erstmals schriftlich erwähnt. Schon im 16. Jahrhundert wurde hier mit dem Abbau von Kupfer-, Nickel- und Kobalterzen begonnen, 1723 ließ die Familie Csáky hier Hochöfen zu deren Verhüttung einrichten. Diese gingen 1840 in den Besitz der Familie Coburg über. 1927 wurden die Eisenwerke wegen Unrentabilität geschlossen. Bevölkerung Sehenswürdigkeiten und Allgemeines Sehenswert ist vor allem die katholische Kapelle von 1909, die im neogotischen Stil errichtet wurde und eine Plastik der knienden Maria Magdalena enthält. Neben dem Hauptort gliedert sich die Gemeinde in den Ortsteil Dobšinská Ľadová Jaskyňa (deutsch Dobschauer Eishöhle), der talaufwärts westlich des Hauptortes liegt. Der Ort ist auch ein Ausgangspunkt zu verschiedenen Schluchten im Nationalpark Slowakisches Paradies. Westlich des Ortes befindet sich ein 326 m langer Straßentunnel an der Hauptstraße 67. Des Weiteren besitzt die kleine Gemeinde einen Bahnhof bei der Eishöhle und eine Haltestelle beim Hauptort an der Bahnstrecke Margecany–Červená Skala. Name des Ortes Der slowakische und deutsche Name gehen vom Begriff „verloren“ (slowakisch „stratený“) aus und beziehen sich auf die Karsterscheinungen in der Nähe des Ortes, wo ein Bach plötzlich verschwindet, also „verloren geht“ und an anderer Stelle unvermittelt wieder auftaucht. Das Wort „Seifen“ deutet hingegen auf die frühe Goldwäsche in der Gegend hin. Einzelnachweise Weblinks Bilder zum Ort
Stratená

Stratená (Hungarian: Sztracena) is a village and municipality in the Rožňava District in the Košice Region of middle-eastern Slovakia. History In historical records the village was first mentioned in 1723, so it is one of the newest villages in Roznava District. Before the establishment of independent Czechoslovakia in 1918, Stratená was part of Szepes County within the Kingdom of Hungary. From 1939 to 1945, it was part of the Slovak Republic. Geography The municipality lies at an altitude of 831 metres (2,726 ft) and covers an area of 35.36 km2 (13.65 sq mi) (2025). Population It has a population of 118 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 120 people by ethnicity 116 as Slovak and 4 as Not found out. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 120 people by religion 52 from None, 48 from Roman Catholic Church, 11 from Evangelical Church, 5 from Not found out, 2 from Greek Catholic Church, 1 from Calvinist Church and 1 from Eastern Orthodox Church. References External links Stratená
Stratená

Stratená es un municipio del distrito de Rožňava en la región de Košice, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 118 habitantes.​ Se encuentra ubicado al oeste de la región, en la cuenca hidrográfica del río Hernád, y cerca de la frontera con la región de Banská Bystrica y Hungría.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Stratená.
Stratená

Stratená jest selo u Okrugu Rožňava u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 118 stanovnika i površinu 35,36 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 120 stanovnika bilo ih je tako 116 slovačke i 4 neutvrđene narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 120 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 52 bez vjerske pripadnosti, 48 Rimokatolička Crkva, 11 Evangelistička Crkva, 5 neutvrđeno, 2 Grkokatolička Crkva, 1 Kalvinistička i 1 Pravoslavna Crkva. Izvori