NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Mariánské náměstí (Žilina)

Mariánské náměstí (slovensky Mariánske námestie) je náměstí v historickém centru Žiliny. Střed města byl v roce 1987 zákonem Slovenské národní rady prohlášen za Městskou památkovou rezervaci, kterou tvoří Mariánské náměstí čtvercového tvaru o rozměrech přibližně 100 x 100 metrů, devět uliček, které z něj vycházejí, a dalších dvanáct ulic, které tvoří kruh kolem náměstí. Mariánské náměstí je typické svými domy, které mají patro vysunuté na arkádách a pod nimi vznikly prostory podloubí, lidově nazývané „Laubne“. V nich byly obchody a pracovali zde řemeslníci. Domy mají dodnes zachovány původní, gotické sklepy. Vznik náměstí se datuje před rok 1300. Všechny domy měly do požáru v roce 1886 štítové střechy. Tyto se dnes za pomoci města Žilina obnovují. V současnosti je náměstí součástí pěší zóny a konají se zde různé oslavy. Přes léto je celé náměstí lemováno zahrádkami. Památky Ve středu náměstí je socha Neposkvrněné Panny Marie, která byla postavena na počest rekatolizace v roce 1738. Socha je umístěna na podstavci s reliéfem svatého Floriána, patrona hasičů. Za sochou se nachází malý park. V rámci rekonstrukce náměstí byly obnoveny i dvě historické studny, ve kterých se voda nachází v hloubce asi 12 metrů. Domem číslo 1 na náměstí je Radnice města Žilina na jeho východní straně, ačkoli vchod do budovy je z Radniční ulice. Radnice prošla několika stavebními úpravami. Dnešní podoba radnice je z roku 1890. Poslední přestavba se uskutečnila v letech 1992–1993. I v budově radnice jsou původní gotické sklepy. Na radnici dnes sídlí primátor města a jsou zde reprezentační prostory, v nichž zasedá zastupitelstvo a konají se sňatkové obřady. V přízemí radnice je busta Andreje Hlinky (1864–1938) s citací básně Andreje Žarnova. Zajímavostí je zvonkohra na průčelí budovy, která od roku 1994 hraje melodie po odbití každé celé hodiny. Na západní straně náměstí vyniká římskokatolický Kostel Obrácení sv. Pavla a klášter jezuitů. Kostel byl dokončen v roce 1754. Dvouvěžová barokní stavba je jednolodní. Věže jsou vysoké 32 metrů. Hlavní oltář je barokní, autorem obrazu sv. Pavla je známý slovenský malíř Jozef Božetech Klemens (1817–1883). Na stěně kláštera je pamětní tabule věnovaná nitranského biskupovi Josefu Vurumovi (1763–1838) a pamětní tabule věnovaná Řádu sester sv. Vincenta za záchranu devíti židovských dětí během války. Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Mariánske námestie (Žilina) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mariánské náměstí na Wikimedia Commons
Městská brána (Trenčín)

Městská brána v Trenčíně je šestipatrová, původně jen dvoupatrová goticko – renesanční věž městské brány, která byla postavena na čtvercových základech pravděpodobně začátkem 15. století. Její průchod je zaklenut lomeným gotickým obloukem. Po poškození během Katzianerova obléhání hradu byla městská brána v letech 1543 – 1549 přestavěna, zvýšena a zesílena půlkruhovým barbakánem a menší věží. Vchod do městské brány byl přes padací most. Turecká hrozba, která se objevila koncem 16. století, si však vyžádala další posílení brány. Po renesanční přestavbě v první čtvrtině 17. století byla stavba od třetího patra vyvýšena v osmihranném půdorysu. Opevnění bylo v roce 1857 zbořeno a brána zůstala. V lucerně byly zřízeny renesanční hodiny a 1934 vyměněny za elektrické. Latinský nápis na věži říká: "Když Bůh nemá město pod svou ochranou, ten co ho chrání, bdí marně". Dnes je městská brána přístupná veřejnosti a svou dispozicí poskytuje výhled na přilehlé Mírové náměstí od severovýchodu a Sládkovičovu ulici od jihozápadu. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Mestská brána v Trenčíne na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Městská brána v Trenčíně na Wikimedia Commons městská brána v Trenčíně věž nac stránkách města Trenčín
City Tower (Trenčín)

The City Tower of Trenčín (Slovak: Trenčianska mestská veža or Dolná brána v Trenčín lit. 'Lower gate') is a tower located in the city centre of Trenčín, Slovakia. It contains 6 floors and is 32 meters tall. It was once a part of the Trenčín Castle. History Today’s City Tower, originally called the Lower Gate or Turkish Tower, was part of Trenčín’s medieval fortifications, which included city walls connected to the castle walls. Built in the early 15th century after the city gained the right to construct walls, it was initially a two-story Gothic tower with a square base. The tower was rebuilt in Renaissance style in the early 17th century, adding additional floors and an octagonal top. It was fortified in response to Turkish threats, with a barbican and moat added, although the barbican was later demolished in the 19th century. The tower housed a Renaissance clock mechanism, replaced by an electric clock in 1934, but the original still exists in a local exhibition. Its name comes from a Turkish attack in 1663, when Turkish troops briefly devastated the city but failed to conquer the castle. This event is symbolized by a biblical inscription above the gate. Over the centuries, the city walls were gradually dismantled, with only the tower and a fragment of the wall behind the parish church remaining today. References External links Media related to City Tower of Trenčín at Wikimedia Commons
Městský hrad v Banské Štiavnici

Městský hrad nebo Starý zámek je zachovalý hradní komplex v Banské Štiavnici. Nachází se v centru města na úpatí vrchu Paradajs v nadmořské výšce 630 metrů a vznikl na přelomu 15. a 16. století přestavbou a opevněním farního kostela. Dnes slouží jako sídlo vlastivědného muzea a Slovenského hornického muzea. Historie Banskoštiavnický městský hrad vznikl jako renesanční protiturecká pevnost z románsko-gotického kostela Panny Marie ze začátku 13. století, který byl počátkem 16. století přebudován a opevněn. Základ komplexu tak tvoří trojlodní, původně románská, dnes gotická bazilika, kterou doplňuje kostnice (kaple svatého Michala). Vzniku Starého zámku, který je písemně doložen v roce 1486, předcházelo poškození již částečně opevněné baziliky vojáky Šimona Rozgoniho v roce 1442. Vypálený kostel utrpěl další škody i při silném zemětřesení v roce 1443, a tak se časem přistoupilo k jeho rekonstrukci. V letech 1495 až 1515 byl kostel přestavěn na baziliku a k opevnění přibyly oblé bašty a střílny na děla. Opevnění doplňoval příkop a val, které byly dokončeny po zvýšení tureckého ohrožení, které zároveň změnilo celou přestavbu komplexu. Výrazným zpevněním zdí baziliky vznikla obranná pevnost – městský hrad, který měl chránit horní město. V 60. letech 16. století byly provedeny další úpravy a poslední výraznější práce na obranném komplexu byly provedeny v roce 1777, kdy byla přestavěna vstupní věž. V 19. století, kdy už původní funkce pevnosti pominula, sloužila jeho část pro potřeby městského archivu, knihovny, městské policie, ale i jako ledovna řezníků či tělocvična. Od 1. července 1900 slouží Starý zámek jako městské muzeum a komplex je od roku 1950 národní kulturní památkou. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Mestský hrad v Banskej Štiavnici na slovenské Wikipedii. Související články Seznam hradů na Slovensku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Městský hrad v Banské Štiavnici na Wikimedia Commons Článek o archeologickém průzkumu na sme.sk Starý zámek Starý zámek na apsida.sk
Altes Schloss (Banská Štiavnica)

Das Alte Schloss (slowakisch Starý zámok), auch als Stadtburg Banská Štiavnica (slowakisch Mestský hrad v Banskej Štiavnici) bezeichnet, ist eine Festung in der mittelslowakischen Stadt Banská Štiavnica (deutsch Schemnitz). Es liegt in der Stadtmitte am Hang des Bergs Paradajs auf ungefähr 630 m n.m. und entstand gegen die Wende des 15. und 16. Jahrhunderts durch Umbau und Befestigung der vorherigen Pfarrkirche. Das Schloss ist eine der Dominanten der Stadt und Sitz des Slowakischen Bergwerkmuseums. Geschichte Der Kern der späteren Festung ist die Jungfrau-Maria-Kirche, eine dreischiffige romanische Basilika mit einem westlich orientierten Turm aus dem frühen 13. Jahrhundert. Nach einem starken Erdbeben im Jahr 1443 wurde die Kirche mehrmals umgebaut und zwischen 1492 und 1515 in einem größeren Umfang befestigt. Bei den Bauarbeiten wurden das Beinhaus St. Michael, ebenfalls aus dem 13. Jahrhundert sowie der Wohnturm Himmelreich aus dem 14. Jahrhundert in den neuen Bau eingegliedert. Schon damals erhielt die Kirche Bastionen und Schießscharten. Als die Osmanen das damalige Königreich Ungarn nach der Schlacht bei Mohács im Jahr 1526 zu großen Teilen besetzten, beschloss man, die gerade umgebaute Kirche noch hastig zu befestigen. Bei diesen Arbeiten wurde das Gewölbe der Kirche abgetragen und die Kirche zum vierflügeligen Palastbau mit einem Innenhof, der das Hauptschiff der Kirche ersetzte. Die vorherige Kirche wurde um ein Stockwerk erhöht und mit Ecktürmen versehen. Weitere Arbeiten fanden in den 1560er Jahren statt und der letzte größere Umbau im Jahr 1777, der hauptsächlich aus der barocken Neugestaltung des Eingangsturms bestand. Als die Funktion als Festung im 19. Jahrhundert verschwand, wurden der Gebäudekomplex sowie dessen Teile zu verschiedenen Zwecken verwendet: für die Bedürfnisse der Stadtpolizei, als Stadtarchiv, Bücherei, Turnhalle, aber auch als Eishaus für Metzger. Am 1. Juli 1900 wurde das Alte Schloss Sitz des Städtischen Museums und seit 1950 ist es ein nationales Kulturdenkmal. Heutiger Zustand Da die Festung nach dem Umbau im 16. Jahrhundert weder von osmanischen noch von anderen Truppen angegriffen wurde, blieb sie, abgesehen vom Eingangsturm, im ursprünglichen Zustand. Heute beherbergt die Festung das Slowakische Bergbaumuseum mit archäologischer Ausstellung, einen Nachbau eines spätgotischen Altars von Meister M S, Pfeife- und Schmiedewerkstatt, Uhrenausstellung, Ausstellungen der Barockplastik und Schützenscheiben sowie einer mittelalterlichen Folterkammer. Des Weiteren finden im Sommer Kulturprogramme und Theateraufführungen statt. Weblinks Eintrag auf pamiatky.net (slowakisch) Seite des Bergbaumuseums (englisch) Altes Schloss Banská Štiavnica auf slovakia.travel (deutsch)
Vieux château de Banská Štiavnica

Le Vieux Château de Banská Štiavnica (en slovaque : Starý zámok), également connu sous le nom de château de la ville de Banská Štiavnica (en slovaque Mestský hrad v Banskej Štiavnici), est une forteresse située dans la ville slovaque de Banská Štiavnica (en allemand Schemnitz). Il est situé dans le centre-ville sur le versant du mont Paradajs à environ 630 m d'altitude et a été créé au tournant des XVe et XVIe siècles par la reconstruction et la fortification de l'ancienne église paroissiale. Le château est l'un des points dominants de la ville et le siège du Musée slovaque de la Mine. Histoire Le cœur de la forteresse est l'église de la Vierge Marie, une basilique romane à trois nefs avec une tour orientée à l'ouest du début du XIIIe siècle. Après un fort tremblement de terre en 1443, l'église fut reconstruite plusieurs fois et fortifiée à plus grande échelle entre 1492 et 1515. L'ossuaire Saint-Michel, également du XIIIe siècle ainsi que la tour résidentielle ont été incorporés dans le nouveau bâtiment. Même alors, l'église a reçu des bastions et des meurtrières. Lorsque les Ottomans occupèrent une grande partie de ce qui était alors le royaume de Hongrie après la bataille de Mohács en 1526, il fut décidé de fortifier à la hâte l'église qui venait d'être reconstruite. Au cours de ces travaux, la voûte de l'église a été supprimée et l'église transformée en un palais à quatre ailes avec une cour intérieure qui a remplacé la nef principale de l'église. L'église précédente était surélevée d'un étage et pourvue de tours d'angle. D'autres travaux ont eu lieu dans les années 1560 et la dernière grande rénovation en 1777, qui consistait principalement en la refonte baroque de la tour d'entrée. Quand la fonction de forteresse cessa au XIXe siècle, l'ensemble immobilier et ses parties étaient utilisés à diverses fins : pour les besoins de la police municipale, comme archives municipales, bibliothèque, salle de sport, mais aussi comme glacière pour les bouchers. Le 1er juillet 1900, le Vieux Château devint le siège du Musée Municipal et depuis 1950, il est un monument culturel national. Usage actuel Depuis que la forteresse a été reconstruite au XVIe siècle, il n'a pas été attaqué par les troupes ottomanes ou autres mais, à part la tour d'entrée, il est resté dans son état d'origine. Aujourd'hui, la forteresse abrite le musée slovaque de la mine avec une exposition archéologique, une réplique d'un autel gothique tardif, un atelier de forgeron, une exposition d'horloges, des expositions de sculptures baroques et une salle de torture médiévale. De plus, des programmes culturels et des représentations théâtrales ont lieu en été. Voir aussi Nouveau château de Banská Štiavnica Liens web Entrée sur pamiatky.net (slovaque) Site du Musée de la Mine Vieux Château de Banská Štiavnica sur slovakia.travel (allemand) Portail du patrimoine mondial Portail des châteaux Portail de la Slovaquie
Старый замок (Банска-Штьявница)

Старый замок (словац. Starý zámok) — хорошо сохранившийся замковый комплекс в городе Банска-Штьявница в Словакии. Расположен в центре города у подножия холма Парадайс на высоте 630 метров над уровнем моря. Построен на рубеже XV—XVI веков путём кардинальной перестройки и укрепления приходской церкви. Сегодня в замке расположены местный краеведческий музей и Словацкий горный музей. Вместе с другими историческими достопримечательностями города входит в список Всемирного наследия ЮНЕСКО. История Городской замок Банско-Штявницы был создан как ренессансная крепость из романско-готической церкви Девы Марии начала XIII века, которая была перестроена и укреплена в начале XVI века с целью защиты от возможного турецкого нападения. Таким образом, основой комплекса является трехнефная, изначально романская, а сегодня готическая базилика, дополненная карнером (часовней Святого Михаила). Началу строительства Старого замка, письменно зафиксированному в 1486 году, предшествовало повреждение и без того частично укрепленной базилики солдатами Шимона Розгони в 1442 году. Сгоревшая церковь получила дальнейшие повреждения во время сильного землетрясения 1443 года, поэтому она требовала капитальной реконструкции. Между 1495 и 1515 годами церковь была перестроена в базилику, к имевшимся укреплениям были пристроены круглые бастионы и амбразуры для пушек. Замковые стены были дополнены рвом и валом, которые были строчно достроены после усиления турецкой угрозы, что также изменило весь внешний вид замкового комплекса. Значительно усилив стены базилики, была создана оборонительная крепость — городской замок, который должен был защищать городок, известный своими серебряными шахтами. В 60-х годах XVI века были произведены дальнейшие модификации, а последние значительные работы на оборонительном комплексе были проведены в 1777 году, когда была перестроена входная башня. В XIX веке, когда первоначальная функция крепости утратила свою актуальность, её строения использовалась для нужд городского архива, библиотеки, городской полиции, а также в них расположились мясная лавка и спортивный зал. С 1 июля 1900 года Старый замок выполняет функции городского музея, а с 1950 года комплекс строений замка был объявлен национальным памятником культуры. В 1993 году исторический центр города Банска-Штьявница вместе с комплексом средневековых горно-рудных строений был внесён в список Всемирного Наследия ЮНЕСКО в Словакии. См. также Список замков Словакии Примечания
Старий замок (Банська Штявниця)

Старий за́мок (словац. Mestský hrad, або Starý zámok) — замковий комплекс у місті Банська Штявниця, Банськобистрицького краю, Словаччина. Розташований у центрі міста біля підніжжя гори Парадайс на висоті 630 метрів над рівнем моря. Історія замку Історія замку сягає ХІІІ століття. Спершу громада шахтарів побудувала тут романську тринефну базиліку — церкву Святої Марії. Аскетична будівля була прикрашена майстерними кам’яними деталями. Однак Банська Штявниця перебувала під загрозою нападу османів, і місто не було достатньо укріплене. Тому, перш ніж завершити оздоблювати споруду, треба було ухвалити радикальне рішення. Містяни відмовилися від ідеї репрезентативної парафіяльної церкви й натомість погодилися на фортецю із замковою цитаделлю. У XV столітті церква та цвинтар були огороджені муром, а в 1540-х роках їх укріпили як фортецю, яка захищала людей від нападу турків. Приблизно в цей період у тогочасних документах починає з’являтися назва «церковний замок». Пізніше склепіння головного нефу знесли і створили паперть. Контрфорси, гвинтові сходи та консолі є доказом готичної реконструкції. Оригінальна готична вежа з підземним переходом є особливістю замку. Однак 1777 року провели реконструкцію, і вежу облаштували як дзвіницю в стилі бароко. Вартою уваги є каплиця Святого Міхала. Надземну частину називали «карнаріум» (карнарій), а підземну — «оссарій» (склеп). У склепі зберігали кістки, знайдені під час риття нових могил. Залишки настінного розпису походять з XIV століття. Наші дні У Старому замку проводяться різноманітні сезонні виставки, а навесні та влітку на території організовують культурні заходи, зокрема концерти, театральні вистави, традиційний фестиваль мистецтв, ремесел та розваг. Внутрішня частина Старого замку функціонує як музей. Тут є археологічна виставка, де можна побачити найяскравішу знахідку — скарб, що містить бронзові коштовності, частини одягу та знаряддя праці з пагорбів Сітно та Голік з 900 року до нашої ери . Постійну експозицію доповнює історична зброя: мішені, списи, порохники, магазини, гарматні ядра, кулі та стріли. Серед інших експозицій старого замку — скульптура в стилі бароко, лапідарій, Himmelreich (підземелля та катівня), стрільба по мішенях та історична зброя, презентація найвідоміших ремесел Банської Штявниці (ремесло куріння, мистецтво ковалів, історичні годинники та дзвони) . Замок відкритий для огляду, вхід платний. Вихідні дні: понеділок, вівторок . Фотографії Див. також Архітектура бароко Словацьке бароко Список барокових палаців Кальварія (Банська Штявниця) Джерела Посилання Офіційний сайт міста Банська Штявниця Словаччина. Банська Штявниця Banská Štiavnica Банска Штявница Článok o archeologickom prieskume na sme.sk Starý zámok
Ministerstvo zdravotnictví Slovenské republiky

Ministerstvo zdravotnictví Slovenské republiky je ústředním orgánem státní správy Slovenska pro oblast zdravotnictví. Působnost ministerstva Zdravotní péče, Ochrana zdraví, Veřejné zdravotní pojištění, Další vzdělávání zdravotnických pracovníků, Přírodní léčebné lázně, přírodní léčivé zdroje, přírodní minerální vody, Cenová politika v oblasti cen výrobků, služeb a výkonů ve zdravotnictví a v oblasti cen nájmu nebytových prostor ve zdravotnických zařízeních. Ministr zdravotnictví Ministerstvo zdravotnictví řídí a za jeho činnost odpovídá ministr zdravotnictví, kterého jmenuje prezident SR na návrh předsedy vlády. Současným ministrem zdravotnictví je od 10. října 2024 Kamil Šaško. Státní tajemník ministerstva zdravotnictví Ministra zdravotnictví v době jeho nepřítomnosti zastupuje v rozsahu jeho práv a povinností státní tajemník. Ministr může státního tajemníka pověřit i v jiných případech. Státní tajemník má při zastupování ministra na jednání vlády poradní hlas. Státního tajemníka jmenuje a odvolává vláda na návrh ministra zdravotnictví. V odůvodněných případech může vláda stanovit, že na ministerstvu působí dva státní tajemníci – to je i případ ministerstva zdravotnictví. Ministr určí, ve kterých otázkách a v jakém pořadí ho státní tajemníci zastupují. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Oficiální stránka Ministerstva zdravotnictví Slovenské republiky
Ministère de la Santé (Slovaquie)

Le ministère de la Santé (en slovaque : Ministerstvo zdravotníctva), appelé avant 1990 « ministère de la Santé et des Affaires sociales », est l’administration slovaque chargée de la mise en œuvre de la politique du gouvernement dans le domaine de la santé. Le titulaire actuel est Kamil Šaško (en), ministre de la Santé dans le gouvernement Fico IV. Histoire Organisation Ministre Depuis le 10 octobre 2024, Kamil Šaško (en) est le ministre de la Santé dans le gouvernement Fico IV. Secrétaire d'État Voir aussi Liens externes (sk) Site officiel Portail de la politique Portail de la Slovaquie
Министерство здравоохранения Словацкой Республики

Министерство здравоохранения Словацкой Республики (словац. Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky) — центральный орган государственной власти Словакии в области здравоохранения. Сфера деятельности Министерства обслуживание в сфере здравоохранения, охрана здоровья, государственное медицинское страхование, повышение квалификации медицинских работников, природные лечебные курорты, природные лечебные источники, природные минеральные воды, политика в области цен на продукцию и услуги в сфере здравоохранения и в области цен на аренду нежилых помещений в медицинских учреждениях. Министр здравоохранения Министр здравоохранения управляет министерством здравоохранения и несёт ответственность за его деятельность. Назначается министр Президентом Словацкой Республики по ходатайству Председателя Правительства. С 10 октября 2024 года министр здравоохранения — Камил Шашко. Государственный секретарь Министерства здравоохранения Государственный секретарь Министерства здравоохранения замещает министра здравоохранения во время его отсутствия (в рамках его прав и обязанностей). Может и в других случаях представлять министра с его разрешения в рамках своих прав и обязанностей. При представлении министра на заседаниях правительства госсекретарь имеет совещательный голос. Государственного секретаря назначает и освобождает от обязанностей правительство по ходатайству министра здравоохранения. В отдельных случаях Правительство имеет назначать двух государственных секретарей — это относится и к Министерству здравоохранения. Министр сам определяет, по каким вопросам и в каком порядке его будут представлять госсекретари. Ссылки health.gov.sk (словац.) — официальный сайт Министерства здравоохранения Словацкой Республики