NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Krčmárka

Krčmárka je přírodní rezervace v katastrálním území obce Slanské Nové Mesto v okrese Košice-okolí v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1974 a jeho rozloha je 173,3 hektaru. Předmětem ochrany jsou lesní společenstva nižších poloh jižních výběžků Slanských vrchů. Reference
Krehora

Krehora je přírodní památka v katastrálním území obce Čebovce v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1992 a jeho rozloha je 1,49 hektaru. Předmětem ochrany vulkanický skalní komplex s lesostepními enklávami. Reference
Kremenie

Kremenie je přírodní památka v katastrálním území obce Horné Pršany v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1997 a jeho rozloha je 3,78 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita s pseudokrasovou jeskyní, která je dokladem závěrečné fáze postvulkanické činnosti v Kremnických vrších. Reference
Kremnický Štós

Kremnický Štós je přírodní rezervace v katastrálním území města Kremnica v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1953 a jeho rozloha je 18,77 hektaru. Předmětem ochrany je vulkanický reliéf v Kremnických vrších, s patrnými projevy rozpadu sopečných hornin a sukcesí sutí a skal lišejníky a mechy. Reference
Rezerwat przyrody Kremnický Štós

Rezerwat przyrody Kremnický Štós (słow. Prírodná rezervácia Kremnický Štós) – rezerwat przyrody w Górach Kremnickich na Słowacji, w powiecie Żar nad Hronem w kraju bańskobystrzyckim. Powierzchnia 18,77 ha. Położenie Rezerwat leży w granicach administracyjnych Kremnicy, ok. 1,8 km na południowy wschód od jej centrum. Rozciąga się na wysokości od 710 do 950 m n.p.m. na zachodnich zboczach Kremnickiego Szczytu (1008 m n.p.m.), powyżej drogi z Kremnicy do Nevoľnego i linii kolejowej Horná Štubňa – Hronská Dúbrava. Historia Teren został objęty ochroną w 1953 r. na powierzchni 4,5 ha jako Chránený prírodný výtvor Kremnický štít. Nowelizacja w 1980 r. (rozporządzenie ŠVaU nr 40950/1952) – powołanie rezerwatu przyrody (słow. Štátna prírodná rezervácia, powierzchnia 19,4 ha). Ponowna nowelizacja w 1993 r. (rozporządzenie Ministerstwa Środowiska Naturalnego Republiki Słowackiej nr 83/1993 z 23 marca 1993 r.). W rezerwacie obowiązuje najwyższy, 5. stopień ochrony. Cel ochrony Celem powołania rezerwatu jest ochrona fragmentu zachodnich stoków Kremnickiego Szczytu, które tworzy czoło dawnego pola lawowego, porośniętych obecnie lasem iglastym. Odsłonięte skały andezytowe rozpadają się tu do postaci ścian, ambon i wież, u podnóży których formują się piargi i usypiska kamienne. Znajdują się tu interesujące stanowiska roślinności pionierskiej, w tym mchów i porostów zasiedlających świeże połacie skalne, oraz rzadkich gatunków roślin. Teren rezerwatu służy badaniom struktur starej rzeźby powulkanicznej oraz erozji i rozpadu skał pochodzenia wulkanicznego. Turystyka Rezerwat jest dostępny turystycznie żółtym szlakiem wiodącym z centrum Kremnicy na Kremnicki Szczyt, a także specjalną ścieżką dydaktyczną (również z Kremnicy). Ta druga wiedzie obok znanego utworu, jakim jest tzw. Jaskinia Körmendyego (słow. Körmendyho jaskyňa, poza obszarem rezerwatu), ujawniona wskutek wyłamywania bloków andezytu w niewielkim, dawnym kamieniołomie. Bibliografia Králik Ivan, Školna Peter, Štrba Ján i in.: Kremnické vrchy. Vtáčnik. Turistický sprievodca ČSSR, wyd. Šport, slovenské telovýchovné vydavateľstvo, Bratislava 1989, ISBN 80-7096-022-1; Kremnické vrchy, turistická mapa 1:50 000, 4. vydanie; wyd. VKÚ a.s., Harmanec 2006, ISBN 80-8042-440-3; Maršáková-Nĕmejcová Marie, Mihálik Štefan i in.: Národní parky, rezervace a jiná chránĕná území přírody v Československu, wyd. Academia, Praha 1977, s. 415; Inf. o rezerwacie na Enviroportalu
Krivoklátske lúky

Krivoklátske lúky jsou přírodní památka v katastrálním území obce Krivoklát v okrese Ilava v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a má rozlohu 4,33 hektaru. Předmětem ochrany jsou pestrá travní společenstva. Reference
Krupinské bralce

Krupinské bralce jsou přírodní památka v katastrálním území města Krupina v okrese Krupina v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1975 a jeho rozloha je 0,69 hektaru. Předmětem ochrany je skalní útvar s pětibokou sloupcovou odlučností andezitu. Přírodní památka je součástí chráněné krajinné oblasti Štiavnické vrchy. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Krupinské bralce na Wikimedia Commons
Kundračka

Kundračka je zrušená národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Ľubochňa v okrese Ružomberok v Žilinském kraji. Chráněné území bylo vyhlášeno v roce 1973 a jeho rozloha byla 115,79 hektaru. Předmětem ochrany byla přirozená lesní společenstva na vápencích a dolomitech v Ľubochnianské dolině. Rezervace byla zrušena k 1. lednu 2024 a její území se stalo součástí zón národního parku Velká Fatra. Přírodní poměry Na velmi strmých jihozápadních až západních svazích Perušína (1281,4 m n. m.) v Ľubochnianské dolině se v členitém reliéfu zachoval bukový prales (vápnomilné bukové lesy, bukové a jedlovo-bukové květnaté lesy, na malé ploše i javorovo-bukové horské lesy a kyselomilné bukové lesy), kde nachází vedle dominantního buku (Fagus) často své stanoviště i jedle (Abies) a smrk (Picea). javor klen dosahuje větší zastoupení pouze v biotopu lipovo-javorových suťovitých lesích. Vzácně byly zaznamenány i jilm horský (Ulmus glabra), jeřáb muk (Sorbus aria), na skalách borovice lesní (Pinus sylvestris), modřín opadavý (Larix decidua) (reliktní vápnomilné borové a modřínové lesy) a ojediněle i tis (Taxus). Některé stromy zde dosahují úctyhodných rozměrů, běžně tu rostou jedle s průměrem kmene nad 1 metr, obvod nejmohutnější zaznamenané žijící jedle je téměř 430 cm. Níže položené lesy v NPR byly v dávné minulosti pokácené, v současnosti v nich probíhá samovolná obnova původní dřevinné skladby a struktury lesní fytocenózy. Na zachovalé vegetační komunity jsou vázány typické druhy karpatské fauny. Přístup žlutá turistická značená trasa 8602 (prochází po okraji bývalé NPR) Reference
Kúpna hora

Kúpna hora je chráněný areál v katastrálním území města Poltár v okrese Poltár v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2000 a jeho rozloha je 16,87 hektaru. Předmětem ochrany jsou jen málo narušená lesní společenstva dubohabřin s bohatým výskytem šafránu různobarvého (Crocus discolor) na jižní hranici jeho rozšíření. Reference
Kurinecká dubina

Kurinecká dubina je přírodní rezervace v katastrálním území města Rimavská Sobota v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1952 a jeho rozloha je 5,96 hektaru. Předmětem ochrany je porost starých dubů v Rimavské kotlině, který je hnízdištěm chráněných druhů ptáků. Reference
Kurinov vrch

Kurinov vrch je přírodní památka v katastrálním území obce Adamovské Kochanovce v okrese Trenčín v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 1,3 hektaru. Předmětem ochrany je pěnovcová terasa s cennou vegetací Bílých Karpat. Reference
Kyjovské bradélko

Kyjovské bradélko (slovensky Kyjovské bradielko) je přírodní památka v katastrálním území obce Kyjov v okrese Stará Ľubovňa v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1989 a jeho rozloha je 0,64 hektaru. Předmětem ochrany je geomorfologický skalní útvar s výskytem společenstev měkkýšů a chráněných druhů rostlin. Reference
Lánce

Lánce jsou národní přírodní památka v katastrálním území obce Omšenie v okrese Trenčín v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1987 a jeho rozloha je 3,03 hektaru. Předmětem ochrany je terasa vápencového tufu s cennými druhy rostlin a měkkýšů. Reference
Lančársky Dubník

Lančársky Dubník je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Dolný Lopašov a Kočín-Lančár v okrese Piešťany v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 27,02 hektaru. Předmětem ochrany botanická lokalita s pestrou xerotermní vegetací a výskytem vzácných a chráněných druhů rostlin. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Malé Karpaty. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Lančársky Dubník na Wikimedia Commons
Latorický luh

Latorický luh je národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Boťany v okrese Trebišov v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1967 a jeho rozloha je 15,08 hektaru. Předmětem ochrany jsou lužní lesy v záplavovém území Laborce ve Východoslovenské nížině. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Latorica. Reference
Lednické bradlo

Lednické bradlo je přírodní rezervace v katastrálním území obce Lednica v okrese Púchov v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v letech 1969 a jeho rozloha je 14,28 hektaru. Předmětem ochrany jsou skalní bradla s významnými společenstvy rostlin a živočichů. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Lednické bradlo na Wikimedia Commons
Lednické skalky

Lednické skalky jsou přírodní památka v katastrálním území obce Lednica v okrese Púchov v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 2,71 hektaru. Předmětem ochrany jsou mikroreliéfní formy bradlového pásma s útočištěm teplomilných druhů rostlin a živočichů travních a skalních společenstev. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Lednické skalky na Wikimedia Commons
Lesné diely

Lesné diely jsou chráněný areál v bratislavském katastrálním území Karlova Ves v okrese Bratislava IV v Bratislavském kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 2001 a jeho rozloha je 0,53 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita výskytu chráněných druhů rostlin, zejména listnatce jazykovitého (Ruscus hypoglossum). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Lesné diely na Wikimedia Commons
Levické rybníky

Levické rybníky jsou chráněný areál v katastrálním území města Levice v okrese Levice v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1974 a jeho rozloha je 91,83 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita výskytu vodního ptactva a vodních společenstev. Reference
Limbašská vyvieračka

Limbašská vyvieračka je přírodní památka v katastrálním území obce Limbach v okrese Pezinok v Bratislavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1977 a jeho rozloha je 6,57 hektaru. Předmětem ochrany je krasový fenomén dokládající vývoje hydrografie Borinského krasu. Přírodní památka je součástí chráněné krajinné oblasti Malé Karpaty. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Limbašská vyvieračka na Wikimedia Commons
Lipovianske pieskovce

Lipovianske pieskovce jsou přírodní památka v katastrálním území Lipovany v okrese Lučenec v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno či novelizováno v roce 1990 a jeho rozloha je 0,13 hektaru. Předmětem ochrany je geologický profil, který je stratotypovou lokalitou lipovianských pískovců s výskytem sférických konrecí a zkamenělin. Reference
Listové jazero

Listové jazero je přírodní rezervace v katastrálním území obce Vrbová nad Váhom v okrese Komárno v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 41,02 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita výskytu řady druhů mokřadních a vodních ptáků Podunajské nížiny, s příbřežní vegetací charakteru lužního lesa. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Listové jazero na Wikimedia Commons
Litmanovský potok

Litmanovský potok je přírodní památka v katastrálních územích obcí Jarabina, Kamienka, Litmanová, Hniezdne a města Stará Ľubovňa v okrese Stará Ľubovňa v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 14,42 hektaru. Předmětem ochrany je horský vodní tok se zachovalým společenstvem ryb v esteticky a biologicky nenarušené krajině. Reference
Livovská jelšina

Livovská jelšina je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Livov a Lukov v okrese Bardejov v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1986 a jeho rozloha je 13,17 hektaru. Předmětem ochrany jsou karpatské potoční olšiny v Čergově s hojným výskytem pérovníku pštrosího (Matteuccia struthiopteris). Reference
Rezerwat przyrody Livovská jelšina

Rezerwat przyrody Livovská jelšina (Liwowska olszyna) – rezerwat przyrody w Górach Czerchowskich na Słowacji. Powierzchnia 13,17 ha. Położenie Rezerwat leży na terenach katastralnych wsi Livov i Lukov, w powiecie Bardejów. Obejmuje fragment doliny górnego biegu rzeki Topli długości ok. 2 km, zaczynający się tuż poniżej ostatnich zabudowań tej pierwszej miejscowości (498 m n.p.m.) i kończący przy ujściu do Topli jej prawobrzeżnego dopływu, potoku Ščepanka (464 m n.p.m.). Historia Rezerwat został powołany w 1986 r. Flora Teren rezerwatu wzdłuż brzegów Topli porasta zespół nadrzecznej olszyny górskiej z dominującą olszą szarą. W runie, oprócz gatunków typowych dla tego zespołu (m.in. żywokostu sercowatego), występuje licznie chroniona paproć pióropusznik strusi, tworząca miejscami zwarte porosty. Przypisy Bibliografia Dostál Ľudovít: Ochrana prírody okresu Bardejov, wyd. Východoslovenské vydavateľstvo, Košice 1981. Čergov. Turistická mapa 1:50 000, 3 wydanie, wyd. VKÚ a.s., Harmanec 2006, ISBN 80-8042-474-8.
Lohotský močiar

Lohotský močiar je přírodní rezervace v katastrálním území obce Kameničná v okrese Komárno v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 24,13 hektaru. Předmětem ochrany je mělký mokřad, který je poslední fází vývoje zarůstání mrtvého ramene Váhu, s břehy porostlými trsy ostřic (Carex). Reference
Lopeníček

Lopeníček je přírodní památka v katastrálním území obce Nová Bošáca v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2002 a jeho rozloha je 0,25 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita s bohatým výskytem vstavače kukačky (Orchis morio). Reference
Lošonský háj

Lošonský háj je přírodní rezervace v katastrálním území obce Horné Orešany v okrese Trnava v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1984 a jeho rozloha je 24,26 hektaru. Předmětem ochrany jsou zachovalá lesní společenstva na rozhraní bukodubového a dubobukového vegetačního stupně. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Malé Karpaty. Reference
Ľubietovský Vepor

Ľubietovský Vepor je národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Ľubietová v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1967 a jeho rozloha je 236,88 hektaru. Předmětem ochrany jsou vrcholová společenstva jedlových bučin v masivu Ľubietovského Veporu, obklopených rozsáhlými smrkovými monokulturami a zemědělskou půdou. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Poľana. Reference
Lúčanské travertíny

Lúčanské travertíny jsou přírodní památka v katastrálním území obce Lúčky v okrese Ružomberok v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1975 a jeho rozloha je 2,93 hektaru. Předmětem ochrany je souvrství travertinů vytvořených silně mineralizovanými termálními prameny na tektonických zlomech jižního úpatí Chočských vrchů. Travertiny dosahují hloubky až 50 cm, vznikly působením termálních pramenů a teplotě 17–33 °C. Věk nynějších travertinů se odhaduje do doby meziledové na 140 až 200 tisíc let. Reference
Lúčanský vodopád

Lúčanský vodopád je národní přírodní památka v oblasti TANAP. Nachází se v katastrálním území obce Lúčky na potoku Teplianka v okrese Ružomberok v Žilinském kraji. Území bylo vyhlášeno či novelizováno v roce 1974 na rozloze x ha. Ochranné pásmo nebylo stanoveno. Popis Vodopád je 13 metrů vysoký umístěn je v centru obce Lúčky díky čemuž je považován za raritní. Pod vodopádem je i malé jezírko ve kterém je díky travertinovému podloží voda v něm zabarvená do bledomodré barvy. Atrakce je přístupná celoročně, díky průsakům teplých pramenů z koupelí voda nezamrzá ani v zimním období. V jezírku pod vodopádem je povoleno koupání na vlastní zodpovědnost a blízkém parku jsou umístěny aj lavičky. V blízkosti parku se nachází welnes centrum a samotné koupele. V roce 2022 bylo k vodopádu přidáno umělé osvětlení, které mění barvu v 30sekundových intervalech a je tak možno vidět vodopád nasvícený až v 6 barvách což zvýrazňuje jeho krásu v nočních hodinách. Předmět ochrany Předmětem ochrany je přirozený odkryt profilu poměrně hrubé vrstvy travertinů, který poskytl vzácné paleontologické a archeologické nálezy, tamější potok vytváří na něm vodopád. Objekt velké krajinářské, přírodní a estetické hodnoty. Fotogalerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Lúčanský vodopád na Wikimedia Commons Národní přírodní památka Lúčanský vodopád, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky
Wodospad Luczański

Lúčanský vodopád – wodospad w słowackiej miejscowości Lúčky. W tłumaczeniu na język polski jest to Wodospad Luczański, ale w niektórych opracowaniach używa się też nazwy Wodospad w Łączkach, gdyż nazwę miejscowości Lúčky tłumaczy się na Łączki. Znajduje się na potoku Teplianka spływającym Doliną Luczańską w Górach Choczańskich. Wodospad nigdy nie zamarza, gdyż spływa nim woda ze źródeł cieplicowych. Jest jedną z większych atrakcji miejscowości Lúčky i można go oglądać również nocą, gdyż jest oświetlony. Wysokość wodospadu wynosi 13 m a jego woda spływa po podłożu zbudowanym z trawertynów, często wyłamując i unosząc całe ich ławice. Jest to największy na Słowacji wodospad trawertynowy. W 1996 wodospad i teren wokół niego o powierzchni 0,94 ha uznany został za pomnik przyrody. Pod wodospadem wykonano basenik kąpielowy. Przypisy
Lúka pod cintorínom

Lúka pod cintorínom je chráněný areál v katastrálním území města Revúca v okrese Revúca v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2011 a jeho rozloha je 4,97 hektaru. Předmětem ochrany je biotop nížinných a podhorských kosených luk. Reference
Lúky pod Besníkom

Louky pod Besníkem (slovensky Lúky pod Besníkom) jsou chráněný areál v katastrálním území obce Telgárt v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 2010 a jeho rozloha je 83,83 hektaru. Předmětem ochrany jsou například biotopy nížinných a podhorských kosených luk, horských kosených luk, vysokobylinná společenstva na vlhkých lukách, přechodná rašeliniště a vřesoviště, slatiniště a smrkové borůvkové lesy. Reference
Lúky pod Ukorovou

Lúky pod Ukorovou jsou chráněný areál v katastrálním území města Revúca v okrese Revúca v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2011 a jeho rozloha je 12,13 hektaru. Předmětem ochrany jsou luční biotopy a biotopy přechodných rašelinišť. Reference
Ľupčiansky skalný hríb

Ľupčianský skalní hřib (slovensky Ľupčiansky skalný hríb) je přírodní památka v katastrálním území obce Slovenská Ľupča v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1979 a jeho rozloha je 2,13 hektaru. Předmětem ochrany jsou skalní hřiby tvořené eocenními slepenci. Reference
Ľutovský Drieňovec

Ľutovský Drieňovec je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Podlužany, Ľutov a Timoradza v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 260,04 hektaru. Předmětem ochrany je xerotermní vegetace se vzácnými druhy rostlin a živočichů na jižních úbočích Vysoké a Drieňovce. Hřebenové části porůstají lesní společenstva tvořená bučinami a doubravami. Reference
Mackov bok

Mackov bok je přírodní rezervace v katastrálním území obce Slovenská Ľupča v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1976 a jeho rozloha je 3,75 hektaru. Předmětem ochrany je izolovaná lokalita teplomilné květeny na vápencovém podloží s výskytem koniklece slovenského (Pulsatilla slavica). Reference
Mačiansky háj

Mačiansky háj je přírodní rezervace v katastrálním území obce Veľká Mača v okrese Galanta v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1981 a jeho rozloha je 25,33 hektaru. Předmětem ochrany jsou přirozená lesní společenstva s výskytem klokoče zpeřeného (Staphylea pinnata). Reference
Mačie diery

Mačie diery jsou přírodní rezervace v katastrálním území obce Habovka v okrese Tvrdošín v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1974 a jeho rozloha je 45,63 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita s unikátním reliéfem a výskytem kalcifilních rostlin na turisticky frekventované trase v masívu Osobité. Rezervace je součástí Tatranského národního parku. Přírodní poměry Území národní přírodní rezervace se nachází v západní části masívu Osobité v Západních Tatrách. Tvoří ji jurské vápence, slíny, triasové vápence a dolomity. Na území rezervace roste mimo jiné ve skalních štěrbinách netřeskovec výběžkatý (Jovibarba globifera subsp. hirta), na horských loukách mezi skalnatými vrcholky kruštík tmavočervený (Epipactis atrorubens subsp. atrorubens) společně s hladýšem širolistým (Laserpitium latifolium). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mačie diery na Wikimedia Commons
Rezerwat przyrody Mačie diery

Rezerwat przyrody Mačie diery (słow. Prírodná rezervácia Mačie diery) – rezerwat przyrody w grupie górskiej Tatr Zachodnich na Słowacji. Na terenie rezerwatu obowiązuje 5. (w pięciostopniowej skali) stopień ochrony. Położenie Rezerwat leży na słowackiej Orawie, w granicach katastralnych wsi Zuberzec w powiecie Twardoszyn w kraju żylińskim. Obejmuje część grzbietu, opadającego od szczytu Osobitej w kierunku zachodnim przez Okolik nad polanę Brestową, nazywanego Javoriną. Granicami rezerwatu objęto fragment wspomnianego grzbietu od poziomicy 900 m n.p.m. (nad doliną potoku Zimna Woda Orawska) po ok. 1130 m n.p.m. (na zach. od spiętrzenia tego grzbietu, zwanego przez Słowaków również Mačie diery, 1180 m n.p.m.). W całości znajduje się w granicach słowackiego Tatrzańskiego Parku Narodowego. Historia Rezerwat został powołany decyzją Powiatowej Rady Narodowej w Dolnym Kubinie nr 43/1974 z 8 marca 1974 r. na powierzchni 45,63 ha. Nie ustanowiono dla niego pasma ochronnego. Charakterystyka Teren objęty rezerwatem budują głównie szare, warstwowane dolomity ramsauskie i lokalnie wapienie reiflinskie ze środkowego triasu. We wschodniej części występują również kwarcyty oraz kwarcytowe i arkozowe piaskowce ze starszego triasu. Występuje tu wyjątkowo bogate i urozmaicone ukształtowanie terenu, z licznymi basztami i turniami skalnymi, rozdzielanymi głębokimi żlebkami, u których stóp tworzą się niewielkie stożki piargowe. W obszarze występowania skał węglanowych obserwujemy szereg drobnych form krasu powierzchniowego. Teren rezerwatu w większości porasta bór świerkowy z drobną domieszką jodły pospolitej. Na miejscach skalistych pojawia się pojedynczo modrzew i jawor. Skalne półki i upłazy porastają zespoły wapieniolubnych i ciepłolubnych muraw z licznym udziałem rzadkich gatunków roślin zielnych. Przedmiot ochrony Celem funkcjonowania rezerwatu jest ochrona niezwykle bogato ukształtowanych formacji skalnych i porastających je cennych zespołów roślinności wapieniolubnej, położonych w bezpośrednim sąsiedztwie terenów intensywnie wykorzystywanych turystycznie. Przypisy Bibliografia Kunicki Marian, Szczerba Tadeusz: Słowackie Tatry Zachodnie. Monografia. Przewodnik, Wydawnictwo Ryszard M. Remiszewski – RMR, Gliwice 1999 ISBN 83-904352-6-8;
Mačková

Mačková je přírodní rezervace v katastrálním území obce Medzibrod v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickém kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 42,23 hektaru. Předmětem ochrany jsou porosty buku a borovice na vápencovém podloží s vývojovými stádii stepního a lesostepního charakteru, fragmenty společenstev sutin a s výskytem chráněných a vzácných druhů rostlin. Reference