Trebišov (zámek)

Trebišov je zámek ve stejnojmenném městě na jihovýchodě Slovenska v Košickém kraji v Zemplínském regionu. Zámek je bývalé sídlo uherské rodiny Andrássyů. Historie Již v roce 1254 byl ve vsi hrad Parič s vodním příkopem, který údajně patřil jistému Parychovi (známému také jako Paris nebo Parič), jenž je zmiňován i jako hrabě. Ve 14. století se hrad a vesnice Terebes (později Trebišov) rozrůstaly a často měnily majitele. V roce 1526 se na hradě sešli uherští stavové, aby projednali obrannou strategii proti Osmanské říši po porážce v bitvě u Moháče. Starý hrad v roce 1686 vyhořel. O rok později panství zdědila rodina Csákyů a hrad obnovila. V roce 1786 nechal hrabě Emmerich Csáky de Körösszegh et Adorján (1728 – okolo 1805) postavit nový zámek v barokně-klasicistním stylu z kamenů ze starého hradu. Jeho nejmladší dcera Julianna Csáky de Körösszegh et Adorján (okolo 1766 – okolo 1838) se provdala za hraběte Petra Szapáryho (1766–1827). Jedinou dědičkou z tohoto spojení byla Marianna Adelheid (zvaná Etelka), hraběnka Szapáry de Szapár, Muraszombat et Széchy-Sziget (26. září 1798 v Šoproni – 10. listopadu 1876 Viničky). V roce 1819 se Etelka provdala za hraběte Károly Andrássy de Csíkszentkirály et Krasznahorka (29. února 1792 v Rožňavě – 3. srpna 1845 v Bruselu), čímž se zámek stal majetkem rodu Andrássyů. Ve druhé polovině 19. století rodina Andrássyů rozšířila panství a zámek přestavěla v historizujícím stylu inspirovaném renesancí. Hrabě Gyula Andrássy starší, zakladatel větve Tőketerebes rodiny Andrássyů, nechal zámek přestavět na honosné sídlo. V parku o rozloze 62 hektarů vysadil vzácné stromy, přidal fontány a rybník. Zrekonstruována nebo nově postavena byla i řada hospodářských budov. Do konce 19. století byl park považován za jeden z nejkrásnějších v celém Rakousku-Uhersku. Gyula Andrássy mladší se narodil na zámku Trebišov a jeho otec tam strávil poslední léta svého života v ústraní. Po smrti Gyuly Andrássyho staršího zdědil panství jeho nejstarší syn Tivadar Andrássy. V letech 1891–1893 nechal Tivadar Andrássy postavit v zámeckém parku mauzoleum pro svého zesnulého otce, Gyulu Andrássyho staršího. Tuto novogotickou stavbu navrhl německý architekt Arthur Meinig. Návrh vyvolal velký veřejný rozruch. Dokonce i císař František Josef I. byl tak ohromen, že si architekta nechal představit. Uvnitř mauzolea se nachází hvězdicová klenba. Sarkofág v mauzoleu je dílem maďarského sochaře Györgyho Zaly (1858–1937) a pochází z let 1893–1895. Obsahuje ostatky Andrássyho a jeho manželky Katalin. Nad sarkofágem jsou dvě bronzové kartuše s erby hraběte a jeho manželky. Duše zesnulých chrání socha anděla. Po rozpadu Rakouska-Uherska a vzniku Československa v roce 1918 bylo celé panství Andrássyů v Trebišově vyvlastněno a stalo se majetkem státu. V zámku byla zpočátku zřízena nemocnice a později sloužil jako muzeum pro zemědělské výstavy. V období socialistického Československa zámek i park byly poškozeny. Mauzolleum bylo vyloupeno a rakev Gyuly Andrássyho byla znesvěcena. Situace se začala zlepšovat až v roce 2005, kdy začaly probíhat práce na obnově zámku a parku. Jízdárna byla kompletně zrekonstruována. Části zámku jsou přístupné veřejnosti jako muzeum. Odkazy Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Schloss Trebišov na německé Wikipedii a Trebišov na slovenské Wikipedii. Literatura Vlastivedný slovník obcí na Slovensku, 3 díl, Vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, Bratislava 1978 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Trebišov na Wikimedia Commons