Pozsonyi Evangélikus Líceum

A Pozsonyi Evangélikus Líceum neves, 1606-1923 között működő evangélikus oktatási intézmény volt Pozsonyban. A szlovák irodalomtörténetben is jelentős szerepet játszott, az itt szerveződő szlovák diáktársaság fontos lépéseket tett a szlovák irodalmi nyelv fejlesztésére. 1991 óta újra létezik ilyen néven egyházi iskola. Története A bécsi békeszerződés (Bocskai - Rudolf) engedélyezte a szabad vallásgyakorlatot a Magyar királyságban. Az újonnan megalakult pozsonyi evangélikus gyülekezet lelkészt és rektort is hívott magának a Német-római Birodalomból, hogy a városban megalapítandó iskolájukat vezesse. A rektor, Kilger Dávid 1606. december 9-én érkezett a felső-pfalzi Lauingenből Pozsonyba, és 1607 januárjában ünnepélyesen megnyílt a pozsonyi evangélikus iskola. Magyar, német és latin nyelven oktattak. 1682-ben újrakezdték az oktatást. 1714-ben Bél Mátyás lett az intézmény rektora, aki számos minőségi változtatást eszközölt az oktatásban. Javaslatára megvásárolták Gleichgross György lelkész könyvtárát. Lang Mátyás (1622-1682) evangélikus lelkész is nagyban hozzájárult a könyvtár megalapozásához. 1724-ben újraalapították értékes könyvtárát. A könyvtár épületét 1783-ban Walch Mátyás tervei alapján építették, mely ma Nemzeti Kulturális Műemlék. Zay Károly evangélikus egyházi főfelügyelő nevéhez köthető Štúr elmozdítása a líceum szlovák tanszékének éléről. Történetét az 1880-as évekig Markusovszky Sámuel dolgozta fel. A pozsonyi evangélikus líceumban Magyarország értelmiségének számos tagja nevelkedett. Itt tanult egy időben többek között Jókai Mór is. Az intézmény 1896-ban az Alpár Ignác tervezte új épületbe költözött. Az épületben ma a Pozsonyi Német Iskola székel. A csehszlovák államfordulat után külön német, illetve magyar tagozatból álló középiskolává alakult át. 2021-ben elkezdték a régi evangélikus líceum épületének felújítását. Igazgatói 1899-1905 Markusovszky Sámuel 1905-1923 Hirschmann Nándor Neves tanárai Benczur József (1728-1784) jogtörténész, evangélikus iskolaigazgató. Bilnitza Pál (1772-1834) evangélikus lelkész, püspök. Boleman István (1795-1882) a líceum igazgató-hittanára. Böhm Károly (1846-1911) filozófus, egyetemi tanár, az MTA tagja. Fabri István (1751-1817) tanár. Fuchs Albert (1808-1894) természettudományi író. Góbi Imre (1846-1927) főgimnáziumi tanár. Hamvas József (1871-1948) evangélikus lelkész, magyar-német szakos tanár, író. Hirschmann Nándor (1857-1930) gimnáziumi tanár, igazgató. Kámory Sámuel (1830-1903) tanár, orientalista és bibliafordító. Király József Pál (1810-1887) magyar pedagógus. Kováts-Martiny Gábor Pál (1782-1845) természettudós, fizikus. Kvacsala János (1862-1934) bölcseleti és teológiai doktor, dorpáti egyetemi rendes tanár. Lehr Zsigmond (1841-1871) műfordító, tanár. Lichner Pál (1818-1892) filológus, pedagógus, az MTA levelező tagja (1859). Markusovszky Sámuel (1851-1913) evangélikus líceumi igazgató, tanár. Márton Jenő (1862-1923) magyar irodalomtörténész, líceumi tanár. Michnay Endre Dániel (1804-1857) evangélikus líceumi tanár. Németh Sándor (1811-1865) líceumi tanár. Juraj Palkovič (1769-1850) tanár. Rumy Károly György (1780-1847) táblabíró, jogtanár, evangélikus lelkész, író, irodalomtörténész, mezőgazdász, polihisztor. Tobias Gottfried Schröer (1791-1850) drámaíró, tanár, evangélikus líceumi tanár, tanfelügyelő, iskolaügyi tanácsos, tankönyvíró. Schulek M. Gáspár (1788-1827) evangélikus lelkész, pozsonyi teológiai tanár. Serédi Lajos (1860-1925) filozófiatörténész, ágostai evangélikus főgimnáziumi tanár. Matej Daniel Ševrlay (1783-1840) szlovák esztéta, evangélikus líceumi teológiai tanár. Ľudovít Štúr (1815-1856) a szlovák nemzeti mozgalom vezetője, a szlovák irodalmi nyelv megteremtője. Szekcső Tamás (1830-1868) okleveles mérnök, tanár, dalszerző. Szép Rezső (1860-1918) tanár, botanikus, zoológus. Bohuslav Tablic (1769-1832) szlovák költő, evangélikus lelkész. Tamáskó István (1801-1881) orientalista, filológus, műfordító és szanszkritológus, evangélikus líceumi tanár. Johann Michael Tekusch (1764-1813) evangélikus gimnáziumi tanár, később lelkész. Tolnai Vilmos (1870-1937) nyelvész, irodalomtörténész, egyetemi tanár, a MTA tagja. Tomka Szászky János (1692-1762) evangélikus lelkész, történész, földrajztudós. Az első magyar történelmi atlasz szerkesztője. Tóth Sámuel (1838-1899) református teológiai tanár. Vojtkó Pál (1867-1909) evangélikus líceumi tanár, író, novellista. Wagner Lajos (1846-1917?) irodalomtörténész, nyelvész, főreáliskolai tanár. Zsigmondy Sámuel (1788-1833) tanár. Neves diákok Jegyzetek További információk Markusovszky Sámuel 1896: A pozsonyi ág. hitv. evang. lyceum története. Pozsony Szombathelyi Zoltán 1942: Az evangélikus lyceum. Magyar Hírlap 2/92, 14-15 (1942. április 4.) Fukári Valéria: Fejezetek a pozsonyi evangélikus líceum szellemi örökségéből Fukári Valéria 2003: Egy régi alma mater. A pozsonyi evangélikus líceum és teológiai akadémia utolsó negyven éve (1882-1923). Pozsony, Kalligram 2006 Bél Mátyás kéziratai a pozsonyi evangélikus líceum könyvtárában (Katalógus) Tóth Gergely 2007: Bél Mátyás pozsonyi tanítványai. A pozsonyi evangélikus líceum anyakönyvének vonatkozó részei Bél és utódai megjegyzéseivel. In: Lymbus - Magyarságtudományi Forrásközlemények 2007, 179–208. Rébay Magdolna 2017: A pozsonyi evangélikus gimnázium a dualizmus korában különös tekintettel az arisztokrata tanulókra. In: "...szelíd, de szigorú és egyben nagyon igazságos bánásmódban?" - Arisztokraták nevelése-oktatása Magyarországon a XIX-XX. században. Szeged, 193-216 Durovics Alex - Keresztes Veronika 2018: A Pozsonyi Evangélikus Líceum felsőfokú hallgatói 1714-1851 matricula.hu