NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Žilina

Žilina (ungerska: Zsolna; tyska: Sillein; polska: Żylina) är stad i norra Slovakien, nära gränsen till både Tjeckien och Polen, med 86 000 invånare. Žilina är den femte största staden i Slovakien och har bland annat ett universitet grundat 1953. Den största privata arbetsgivaren är Hyundai/Kia med sin bilfabrik i staden. Žilina är ansluten med huvudstaden Bratislava via en 200 km lång nybyggd motorväg (se D1 (motorväg, Slovakien)). Historia Troligtvis har stadens territorium varit bebott redan sedan den senaste istiden, alltså ungefär 20 000 f.Kr. Från denna period återstår den kända bosättningen i kvarteret Závodie. Staden har även varit bebodd under bronsåldern, järnåldern och under romarriket. Den slaviska bosättningen har i området funnits sedan 1200-talet. År 1312 blev Žilina en erkänd fri kunglig stad av Karl I Robert av Ungern. Sedan 1990 har det historiska centret blivit någorlunda återställt. Demografi Utbildning I Žilina finns det ett universitet kallat Žilinas universitet. Universitetet omfattar sju fakulteter och mer än 9 000 studenter i olika former av utbildningar. Fram tills 1996 hade universitetet namnet Transport och kommunikationsskolan. Med sin inriktning på transport var skolan mycket unik. Idag finns där bland annat utbildningar i teknik samt telekommunikation. Sedan 1960 har det gått ut över 30 000 elever ifrån universitetet. Turism och kultur Žilina erbjuder många möjligheter för sina turister. Det finns flera hotell, motell och campingplatser i stadens område. Staden själv erbjudet många caféer och flera asiatiska restauranger, snabbmatställen och så vidare. Den typiska måltiden i Žilina är bryndzové halušky, pasta med mjuk fårost. En måltid som de flesta turister faktiskt provar sig på under ett besök i staden. I staden finns det även en stadsteater som har ungdomsgruppen Maják som samarbetspartner. Denna grupp av teatermänniskor är även rankade som en av de bästa i hela Slovakien. Staden har även Slovakiens äldsta sockteater och är än idag landets mest professionella. Žilina har många festivaler och parader varje år, främst under sommarmånaderna. Det är olika typer av festivaler, bland annat har universitetet en årlig festival kallad Stavbár. Transport Utanför Žilina finns flygplatsen Žilinas flygplats som har flygningar till Prag. Vänorter Žilina har följande vänorter: Blagoevgrad, Bulgarien Bielsko-Biała, Polen Changchun, Kina Chania, Grekland Corby, Storbritannien Czechowice-Dziedzice, Polen Dnipro, Ukraina Essen, Belgien Ferrara, Italien Frýdek-Místek, Tjeckien Kikinda, Serbien Koper, Slovenien Nanterre, Frankrike Plzeň, Tjeckien Prag, Tjeckien Referenser Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Žilina. tikzilina.sk Photo gallery of Žilina
Sliač

Sliač és una ciutat d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Banská Bystrica. És a 5 km al nord de Zvolen. Història La primera menció escrita de la vila es remunta al 1244. Demografia Barris La ciutat està formada per quatre barris: Rybáre Hájniky Kúpele Sliač Sampor Referències
Sliač

Sliač er en by og kommune i distriktet Zvolen i regionen Banská Bystrica i det centralige Slovakiet, ved bredden af floden Hron. Den ligger 190 kilometer fra den slovakiske hovedstad Bratislava. Byen har et areal på 39,83 km² og en befolkning på 4.806(2025) indbyggere. Demografi Referencer Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. Eksterne links Officiel hjemmeside
Sliač

Sliač ist eine Stadt in der Mittelslowakei zwischen Zvolen (Altsohl) und Banská Bystrica (Neusohl) am Fluss Hron gelegen. Die Gemeinde entstand 1959 durch Zusammenschluss der Gemeinden Hájniky und Rybáre, wobei zum Gemeindegebiet von Rybáre auch das berühmte Bad Sliač (Sliačske kúpele bzw. Sliač Kúpele, ungarisch Szliácsfürdő) gehörte. 1988 wurden Sampor, Lukavica und Veľká Lúka eingemeindet. Lukavica wurde aber 1990, Veľká Lúka 1995 wieder eine eigenständige Gemeinde. Der internationale Flughafen Sliač liegt 3 km nordwestlich vom Ort. Sliač gliedert sich in folgende Stadtteile: Hájniky Rybáre Sampor Sliač-kúpele Geschichte Die Thermalquellen des auf einer Anhöhe oberhalb des linken Ufers des Flusses Hron (deutsch Gran) gelegenen Heilbads Sliač werden bereits im 13. Jahrhundert erwähnt. Das Bad erlangte größere Bekanntheit durch einen vierwöchigen Aufenthalt des Erzherzogs Joseph, Palatin von Ungarn, in Gesellschaft seiner Gemahlin, der Erzherzogin Maria Dorothea im Jahre 1823. Das Heilbad wurde 1878 von George André Lenoir erworben und unter seiner Leitung wurde der Ort (damals Szliács, auch Sliatsch, in Nieder-Ungarn) zu einem eleganten Modebad ausgebaut, das um 1900 besonders von der wohlhabenden ungarischen Gesellschaft aufgesucht wurde. Man flanierte unter doppelten Baumreihen und im Musikpavillon kamen die neuesten Melodien zur Aufführung, z. B. von Franz Lehár, der hier gelegentlich sogar selbst dirigierte. Nach dem Tod von G. A. Lenoir kam der Kurort als Teil der Lenoir-Stiftung unter die Obhut und Verwaltung der Stadt Kassel, die den Kurbetrieb weiter ausbaute und förderte. Das Bad Sliač war die Haupteinnahmequelle der zum Wohle von Waisenkindern tätigen Stiftung. Wegen der schwierigen Verwaltung im Ersten Weltkrieg verkaufte die Stiftungsverwaltung das Bad 1918 an Alexander Justusz. Dieser wurde 1922 vom neu gegründeten tschechoslowakischen Staat enteignet und Sliač wurde Staatsbad. Die Quellen sind reich an Mineralien und Kohlensäure. Bevölkerung Kultur Siehe auch Liste der Städte in der Slowakei Einzelnachweise Weblinks http://www.spa-sliac.sk/ Heilbad Sliač
Sliač

Sliač (; Hungarian: Szliács) is a small spa town located in central Slovakia, on the Hron river, between Banská Bystrica and Zvolen. The town is known for its healing hot springs and for an airport which has been used for military as well as civil purposes. Sliač has a population of less than 5,000. Geography The municipality lies at an altitude of 329 metres (1,079 ft) and covers an area of 39.83 km2 (15.38 sq mi) (2025). History The town arose through a merger of two villages, Hájniky and Rybáre, in 1959 and was given the name "Sliač". However, both original settlements are much older. The Gothic church in Hájniky was mentioned for the first time in 1263 (when the territory belonged to the Kingdom of Hungary) and there is archaeological evidence of Slavic settlers living in the area since the 6th century. Some evidence also indicates that the history of the settlement stretches to 2000 B.C. Before the establishment of independent Czechoslovakia in 1918, Sliač was part of Zólyom County within the Kingdom of Hungary. From 1939 to 1945, it was part of the Slovak Republic. Sliač Airport, formerly known as Letisko Tri Duby ("Three-Oaks Airport") due to the name of the area it was located in, played a key strategic role during the Slovak National Uprising. Climate Population It has a population of 4806 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 4894 people by ethnicity 4691 as Slovak, 117 as Not found out, 94 as Czech, 30 as Hungarian, 18 as Other, 14 as Russian, 8 as Rusyn, 8 as German, 6 as Italian, 6 as English, 4 as Ukrainian, 4 as Polish, 4 as Moravian, 4 as Bulgarian, 2 as Jewish, 2 as Romani, 2 as Romanian, 1 as Chinese, 1 as Irish, 1 as Serbian, 1 as Silesian, 1 as Canadian, 1 as Iranian, 1 as Greek and 1 as Albanian. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 4894 people by religion 1993 from None, 1873 from Roman Catholic Church, 738 from Evangelical Church, 126 from Not found out, 41 from Greek Catholic Church, 19 from Ad hoc movements, 17 from Eastern Orthodox Church, 14 from Other, 11 from Baptists Church, 10 from Other and not ascertained christian church, 10 from Christian Congregations in Slovakia, 9 from Buddhism, 7 from Church of the Brethren, 5 from Paganism and natural spirituality, 5 from Seventh-day Adventist Church, 4 from Calvinist Church, 3 from Jehovah's Witnesses, 3 from United Methodist Church, 2 from Apostolic Church, 1 from Jewish community, 1 from Islam, 1 from Hinduism and 1 from Czechoslovak Hussite Church. Twin towns — sister cities Sliač is twinned with: Přibyslav, Czech Republic References External links Official website of the municipality (in Slovak) Sliač dnes: Website about events in Sliac (in Slovak) Health Spa Sliač Sliač International Airport History, present and comparison of spa Sliač (in Slovak)
Sliač

Sliač (en húngaro: Szliács) es una pequeña ciudad balnearia ubicada en el centro de Eslovaquia, sobre el río Hron, entre Banská Bystrica y Zvolen. La ciudad es conocida por su manantial de aguas termales curativas y por un aeropuerto que se ha usado para pópósitos civiles y militares. Sliač tiene una población de menos de cinco mil habitantes. Historia La ciudad surgió a través de la fusión de dos pueblos, Hájniky y Rybáre, en 1959 y se le dio el nombre de "Sliač". Sin embargo, ambos asentamientos originales eran mucho más antiguos. La iglesia gótica en Hájniky aparece mencionada por vez primera en 1263 y hay evidencias arqueológicas de colonos eslavo que vivían en el área desde el siglo VI. Parte de la evidencia indica también que la historia del asentamiento se extiende hasta el año 2000 a. C. El aeropuerto, anteriormente conocido como Letisko Tri Duby ("El aeropuerto de los Tres Robles") debido al nombre del sitio donde se construyó, tuvo un papel estratégico durante la insurrección nacional eslovaca de 1944. Demografía Referencias Enlaces externos Página web oficial del municipio (en eslovaco) Balneario de Sliač Aeropuerto nacional de Sliač Historia, presente y comparación del balneario de Sliač (en eslovaco)
Sliač

Sliač (allemand : Sliatsch, hongrois : Szliács) est une ville thermale de la région de Banská Bystrica, en Slovaquie. Sa population s'élevait à 4 850 habitants en 2005. Géographie Sliač est arrosée par le Hron et se trouve à 7 km au nord de Zvolen, à 11,5 km au sud de Banská Bystrica et à 159 km à l'est-nord-est de Bratislava. Histoire La plus ancienne mention de Sliač remonte à 1250. Démographie Évolution de la population Transports La ville dispose d’un aéroport international, l’aéroport de Sliač. Liens externes Site municipal Notes et références Portail de la Slovaquie
Sliač

Sliač (mađ. Szliács) je grad u Banskobistričkom kraju u središnjoj Slovačkoj. Upravno pripada Okrugu Zvolen. Povijest Grad se stvoren spajanjem dvaju sela Hájniky i Rybáre, a tek 1959. je dobio naziv "Sliač". Međutim, oba naselja su mnogo starija. Crkva u naselju Hájniky prvi put se spominje 1263., a postoji arheološki nalazi Slavena koji su tu živjeli u 6. stoljeću. Neki dokazi pokazuje da je povijest naselja proteže do 2000 g. prije Krista. Grad je poznat po zračnoj luki Sliač jednoj od najvećoj u bivšoj Čehoslovačkoj. Stanovništvo Grad je 2005. imao 4812 stanovnika. Etnički sastav Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 4894 stanovnika bilo ih je tako 4691 slovačke, 117 neutvrđene, 94 češke, 30 mađarske, 18 inih, 14 ruske, 8 rusinske, 8 njemačke, 6 talijanske, 6 engleske, 4 ukrajinske, 4 poljske, 4 moravske, 4 bugarske, 2 židovske, 2 romske, 2 rumunjske, 1 kineske, 1 irske, 1 srpske, 1 šleske, 1 kanadske, 1 iranske, 1 grčke i 1 albanske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 4894 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 1993 bez vjerske pripadnosti, 1873 Rimokatolička Crkva, 738 Evangelistička Crkva, 126 neutvrđeno, 41 Grkokatolička Crkva, 19 ad hoc pokreti, 17 Pravoslavna Crkva, 14 razno, 11 Baptistička Crkva, 10 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 10 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 9 Budizam, 7 Bratska crkva, 5 poganstvo i prirodni duhovnost, 5 Adventisti sedmog dana, 4 Kalvinistička, 3 Jehovini svjedoci, 3 Evangelistička metodistička Crkva, 2 Apostolska Crkva, 1 Židovi, 1 Islam, 1 Hinduizam i 1 Čehoslovačka husitska crkva. Izvor Vanjske poveznice Službena stranica grada[neaktivna poveznica] Silač toplice Arhivirana inačica izvorne stranice od 14. lipnja 2011. (Wayback Machine) Međunarodni aerodrom Silač Arhivirana inačica izvorne stranice od 21. siječnja 2021. (Wayback Machine) Povijest toplica i grada (sl.) Ostali projekti
Sliač

Sliač – miasto i uzdrowisko w środkowej Słowacji w kraju bańskobystrzyckim w powiecie Zwoleń w dolinie rzeki Hron, na południowy wschód od Bańskiej Bystrzycy, liczące około 5,1 tys. mieszkańców (2011). Części miasta Miasto składa się z następujących dzielnic: Rybáre Hájniky Kúpele Sliač (niem. Bad Sliač, rzadko Bad Sliatsch; węg. Szliácsfürdő) Sampor Historia W oparciu o badania archeologiczne można stwierdzić, że tereny dzisiejszego miasta były zamieszkiwane już ok. 2 tys. lat p.n.e. Pierwsze pisemne wzmianki o Sliaču pochodzą z roku 1243 lub 1244. Wtedy to król Węgier Bela IV podniósł niedaleki Zwoleń do rangi wolnego miasta królewskiego, i w tym dokumencie, przy okazji opisu granic miejskich, wspomniano o źródłach leczniczych w okolicy. Najstarszymi były osady Hájniky i Rybáre, w których osiedlono strażników leśnych („gajowych”) i rybaków w służbach zwoleńskiego zamku. Od XVII w. miasto rozwijało się już głównie dzięki źródłom mineralnym, do których zjeżdżało coraz więcej gości. Szczególnie dotyczyło to XIX w., a po dłuższej przerwie również okresu 1928–1939. Uzdrowisko Sliač Miasto jest znane głównie z uwagi na uzdrowisko z ciepłymi źródłami mineralnymi (temperatura do 33°). Zabytki Najcenniejszym obiektem zabytkowym w mieście jest murowany kościół pod wezwaniem św. Mikołaja z końca XIII lub początków XIV w. w dzielnicy Hájniky. Pierwotnie wczesnogotycki, był później kilkakrotnie przebudowywany i odnawiany. Aktualna dekoracja malarska w jego wnętrzu jest dziełem znanego malarza Jozefa Hanuli. Pozostałości innej gotyckiej świątyni odkryli archeolodzy w 2011 r. w dzielnicy Sampor. Interesujące są niektóre budynki uzdrowiskowe reprezentujące późny modernizm, zwłaszcza pawilony, którymi obudowano źródła mineralne, tworzące spójny zespół dobrej uzdrowiskowej architektury modernistycznej, skomponowanej z otaczającym ją parkiem leśnym. W mieście znajdują się pomniki ofiar zarówno I, jak i II wojny światowej, a także pomnik lotników. Lotnisko Sliač W Sliaču znajduje się lotnisko i port lotniczy, obsługujące pobliskie miasta: Bańską Bystrzycę i Zwoleń. Pod historyczną nazwą Tri Duby odegrało niezmiernie ważną rolę w słowackim powstaniu narodowym w 1944 r., kiedy to przez kilka tygodni stanowiło jedyną drogę łączności z zapleczem frontu wschodniego. Po II wojnie światowej przez długi czas było jedynie lotniskiem wojskowym. Po ponaddwuletniej przebudowie od 16 czerwca 2011 r. pełni także funkcje cywilnego portu lotniczego. Przypisy
Sliač

Sliač (în maghiară Szliács) este un oraș din Slovacia cu 4.618 locuitori. Orașul este cunoscut pentru izvoarele sale calde de vindecare și pentru un aeroport care a fost folosit atât pentru scopuri militare, cât și civile. Istoric Orașul a luat naștere printr-o fuziune a două sate, Hájniky și Rybáre, în 1959 și a primit numele "Sliač". Cu toate acestea, ambele așezări originale sunt mult mai vechi. Biserica gotică din Hájniky a fost menționată pentru prima dată în 1263 (când teritoriul a aparținut Regatului Ungariei) și există dovezi arheologice ale coloniștilor slavici care trăiesc în zonă încă din secolul al VI-lea. Unele dovezi indică, de asemenea, că istoria așezării se întinde până la anul 2000 î.H. Aeroportul, cunoscut anterior ca Letisko Tri Duby ("Aeroportul Three-Oaks") datorită numelui zonei în care se afla, a jucat rolul strategic esențial în timpul revoltei naționale slovace. Demografie În 2005, Sliač a avut o populație de 4.812. Conform recensământului din 2001, 96,1% dintre locuitori erau slovaci și 2,3% cehi. Religia a constituit 46,1% dintre romano-catolici, 26,7% oameni fără afiliere religioasă și 22,1% luterani. Vezi și Listă de orașe din Slovacia Note
Слиач

Слиа́ч[уточнить] (словац. Sliač, венг. Szliács) — курортный городок в районе Зволен Банска-Бистрицкого края в центральной Словакии. Расположен в Зволенской котловине в Словацких Средних горах примерно в 4 км к северу от административного центра г. Зволен. Демография В 2018 году население города достигло 4986 человек. Согласно переписи 2001 года 96,1% жителей составляли словаки и 2,3% чехи. Религиозный состав имел процентное соотношение 46,1% католиков, 26,7% людей без религиозной принадлежности и 22,1% лютеран. Население на 31.12.2020 года составляет 4938 человек. См. также Слиач (аэропорт) Примечания Ссылки Официальный сайт
Сљач

Сљач (слч. Sliač, мађ. Szliács, нем. Sliatsch) град је у Словачкој, који се налази у оквиру Банскобистричког краја, где је у саставу округа Звољен. Географија Сљач је смештен у средишњем делу државе. Главни град државе, Братислава, налази се 200 километара западно од града. Рељеф: Сљач се развио у пространој и плодној Звољенској котлини, окруженој планинским венцем Татри. Град је положен на приближно 300 метара надморске висине. Клима: Клима у Сљачу је умерено континентална. Воде: Сљач се развио на реци Хрон, која дели град на два дела. Историја Људска насеља на овом простору везују се још за време праисторије. Међутим, данашњи град је млад, јер је настао 1959. године спајањем два сеоска насеља, Хајника и Рибара. Крајем 1918. дати крај је постао део новоосноване Чехословачке. У време комунизма град је нагло индустријализован, па је дошло до наглог повећања становништва. После осамостаљења Словачке град је постао њено општинско средиште, али је дошло до привредних тешкоћа у време транзиције. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 4806 становника. Етнија Према попису из 2021. у насељу је живело 4894 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 4691 као Словац, 117 као непознато, 94 као Чех, 30 као Мађар, 18 као различите, 14 као Рус, 8 као Русин, 8 као Нијемац, 6 као Италијан, 6 као Енглезaи, 4 као Украјинац, 4 као Пољак, 4 као Морављан, 4 као Бугар, 2 као Јеврејин, 2 као Ром, 2 као Румун, 1 као Кинез, 1 као Ирциац, 1 као Срб, 1 као Шлезијац, 1 као канађанaи, 1 као Иранац, 1 као Грк и 1 као Албанац. Религија У години 2021. је било 4894 људи по вероисповести: 1993 Без верске припадности, 1873 Латинска црква, 738 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 126 Неоткривено, 41 Гркокатолицизам, 19 Ад хок покрети, 17 Православна црква, 14 Друго, 11 Баптисти, 10 Друге и неодређене хришћанске цркве, 10 Хришћанске цркве у Словачкој, 9 Будизам, 7 Црква браће, 5 Паганизам и духовност природе, 5 Хришћанска адвентистичка црква, 4 Калвинизам, 3 Јеховини сведоци, 3 Уједињена методистичка црква, 2 Апостолска црква, 1 Јевреји, 1 Ислам, 1 Хиндуизам и 1 Чехословачка хуситска црква. Партнерски градови Прибислав Спољашње везе Званични веб-сајт
Sliač

Sliač (ungerska: Szliács) är en liten kurort belägen i centrala Slovakien i regionen Banská Bystrica, distriktet Zvolen vid floden Hron mellan Banská Bystrica och Zvolen. Staden är känd för sina varma källor och en flygplats med militär och civil verksamhet. Idag har flygplatsen flygningar till Prag. Historia Staden växte till genom en sammanslagning av de två orterna Hájniky och Rybáre 1959 och fick därvid namnet Sliač. Den gotiska kyrkan i Hájniky omtalades första gången 1263 och det finns arkeologiska bevis på att slaviska bosättare levde i området under 500-talet. Vissa tecken tyder på att bosättningen kan ha påbörjats så tidigt som omkring 2000 f.Kr.. Flygplatsen, tidigare känd som Letisko Tri Duby, spelade en viktig roll under det slovakiska upproret 1944. Demografi 2005 hade Sliač 4 812 invånare. Enligt 2001 års folkräkningar var 96,1% av invånarna slovaker och 2,3% tjecker. Den religiösa sammansättningen var 46,1% romersk-katoliker och 22,1% var lutheraner. 26,7% hade ingen religiös tillhörighet. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sliač. Officiell webbplats (slovakiska)
Сляч

Сляч (Сліач, словац. Sliač, угор. Szliács) — місто, громада в окрузі Зволен, центральна Словаччина. Кадастрова площа громади — 39,830 км². Населення — 4980 осіб (за оцінкою на 31 грудня 2017 р.). Протікає Сєлніцький потік. Перша згадка 1244 року. Географія Водойма — річка Грон; протікають Ковачовський потік і Вовчий потік. Населення Транспорт Міжнародний аеропорт. Пам'ятки Примітки Посилання www.sliac.sk — офіційний сайт громади Sliač - …. e-obce.sk (словац.). :
Trnavská univerzita v Trnavě

Trnavská univerzita v Trnavě (slovensky Trnavská univerzita v Trnave) je slovenská veřejná vysoká škola, založená roku 1992. Má čtyři fakulty v Trnavě a jednu v Bratislavě. Jezuitská univerzita Původní univerzita V Trnavě byla již roku 1635 založena Královská uherská akademie, první vysoká škola v Uhrách, o jejíž založení se zasloužil ostřihomský arcibiskup kardinál Péter Pázmány. Měla fakultu svobodných umění a fakultu teologickou, roku 1669 přibyla fakulta právnická a roku 1769 lékařská. Roku 1777 však byla uherská akademie přesunuta do Budapešti a jejím právním nástupcem je Univerzita Lóránda Eötvöse v Budapešti. Současná Trnavská univerzita tak není pokračovatelkou této tradice. Nová univerzita Nová Trnavská univerzita byla založena roku 1992, prvním rektorem byl prof. RNDr. Anton Hajduk. Má fakultu filozofickou, pedagogickou, právnickou a fakultu zdravotnictví a sociální práce, které sídlí v Trnavě, a fakultu teologickou v Bratislavě. Rektorem školy je od roku 2024 prof. ThLic. Miloš Lichner SJ, D.Th., někdejší děkan teologické fakulty této univerzity. Odkazy Reference Literatura V. Chaloupecký, Univerzita Petra Pázmánya a Slovensko: (1635–1935). Bratislava: Učená spoločnosť Šafárikova 1935 Související články Trnava Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Trnavská univerzita v Trnavě na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Universität Trnava

Die Universität Trnava wurde im Jahr 1992 in Trnava (damals Tschechoslowakei, seit 1993 Slowakei) gegründet. Geschichte Die 1635 als ungarische Universität Tyrnau in Trnava gegründete und 1777 nach Budapest verlegte Lehranstalt hat keine direkte Beziehung zur heutigen Universität der Stadt. Die im Jahr 1992 von der Republik Slowakei gegründete Universität verfügt über fünf Fakultäten. Davon sind vier in Trnava und eine in Bratislava lokalisiert. In Trnava: Fakultät Philosophie und Kunst Fakultät Pädagogik Fakultät Gesundheit und Sozialwesen Fakultät Recht In Bratislava: Fakultät Theologie Rektor war René Bílik. Ab Januar 2024 leitete Miloš Lichner die Universität als interimistischer Rektor, im Dezember 2024 wurde Lichner für die Dauer von vier Jahren zum Rektor ernannt. Weblinks Webseite der Universität Trnava Einzelnachweise