NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Chotínske piesky

Chotínske piesky jsou přírodní rezervace v katastrálním území obce Chotín v okrese Komárno v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1953 a jeho rozloha je 7,023 hektaru. Předmětem ochrany jsou psamofilní a xerotermní společenstva. Reference
Chríb

Chríb je přírodní rezervace v katastrálních územích Kočín a Lančár obce Kočín-Lančár v okrese Piešťany v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 15,89 hektaru. Předmětem ochrany jsou xerotermní společenstva kavylové stepi s dominantními druhy rodu kavyl (Stipa sp.) v Brezovských Karpatech. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Malé Karpaty. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Chríb na Wikimedia Commons
Chynoriansky luh

Chynoranský luh (slovensky Chynoriansky luh) je přírodní rezervace v katastrálním území obce Chynorany v okrese Partizánske v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1981 a jeho rozloha je 44,36 hektaru. Předmětem ochrany je jediný pozůstatek údolního jasanovo-olšového luhu na horním toku Nitry s výskytem ptactva lužního lesa. Reference
Ihráčské kamenné moře

Ihráčské kamenné moře (slovensky Ihráčske kamenné more) je přírodní památka v katastrálním území obce Ihráč v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 2,21 hektaru. Předmětem ochrany je kamenné moře tvořené andezitovými balvany, vzniklými rozpadem sopouchu v Kremnických vrších. Reference
Ivachnovský luh

Ivachnovský luh je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Lisková, Turík a Ivachnová v okrese Ružomberok v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1982 a jeho rozloha je 10,04 hektaru. Předmětem ochrany je nejservernější lužní les na Slovensku a zároveň poslední fragment nivního lesa ve vysoko položených kotlinách Západních Karpat. Reference
Rezerwat przyrody Ivachnovský luh

Rezerwat przyrody Ivachnovský luh (słow. Prírodná rezervácia Ivachnovský luh, pol. r. p. Ivachnovski Łęg) – rezerwat przyrody w Kotlinie Liptowskiej w północnej Słowacji. Powierzchnia: 10,04 ha. Położenie Leży w dolinie rzeki Wag, u ujścia do niego prawobrzeżnego dopływu, potoku Turík. Zajmuje tereny po obu stronach Wagu, leżące w katastrach trzech wsi: Ivachnová (ok. 4,6 ha – 45,8%), Turík (ok. 4,0 ha – 39,8%) i Lisková (ok. 1,44 ha – 14,4%) w powiecie Rużomberk w kraju żylińskim. Charakterystyka Rezerwat obejmuje dobrze zachowany obszar lasu łęgowego, wykształconego w obszarze terasy zalewowej Wagu. Na jego powstanie miał wpływ naturalnie wysoki poziom wód gruntowych, meandrujące martwe ramię Wagu po południowej stronie obecnego koryta oraz uchodzący tu po stronie północnej do Wagu jego dopływ – potok Turík. Wysoki stan wód Wagu w miesiącach wiosennych oraz z reguły wysokie opady w czerwcu i lipcu zapewniały regularne zalewanie terenu rezerwatu. Regulacja brzegów w celu ochrony terenów wzdłuż koryta Wagu, przedsięwzięta w połowie XX w., wyraźnie naruszyła reżim zalewowy, zwłaszcza na lewym brzegu rzeki. Widoczny deficyt wody wywołała również budowa zapory wodnej Liptovská Mara. Historia Powołany został w 1982 r. (Rozporządzenie Ministerstwa Kultury Słowackiej Republiki Socjalistycznej nr 2957/1982-32 z 30.4.1982). Posiada najwyższy (5) stopień ochrony. Przedmiot ochrony Przedmiotem ochrony jest reliktowy las łęgowy – najdalej na północ wysunięty obszar lasu tego typu i jedyny zachowany do dziś taki las na terenie Kotliny Liptowskiej. Występuje tu ok. 30 gatunków ssaków (m.in. wydra i ryjówka górska) oraz ponad 90 gatunków ptaków. Bibliografia Chočské vrchy. Vodná nádrž Liptovská Mara. Turistická mapa 1:50 000, wyd. VKÚ Harmanec, 1997, ISBN 80-85510-84-7. Informacja o rezerwacie na enviroportal.sk
Ivančinské močiare

Ivančinské močiare jsou chráněný areál v katastrálních územích obcí Slovenské Pravno a Ivančiná v okrese Turčianske Teplice v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2003 a jeho rozloha je 2,93 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita s výskytem mokřadních druhů rostlin, vodních ptáků, obojživelníků, bezobratlých a jejich společenstev. Reference
Ivanov salaš

Ivanov salaš je chráněný areál v katastrálním území obce Kľak v okrese Žarnovica v Banskobystrickém kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 2000 a jeho rozloha je 19,28 hektaru. Předmětem ochrany biotop lučních společenstev, pramenišť, horských a podhorských niv s výskytem chráněných a ohrožených druhů rostlin a živočichů. Reference
Jahodnianske jazierka

Jahodnianske jazierka jsou přírodní památka v katastrálním území obce Neded v okrese Šaľa v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1973 a jeho rozloha je 5,33 hektaru. Předmětem ochrany je mrtvé rameno Váhu s patrným procesem postupného zazemňování. Reference
Jachtár

Jachtár je přírodní rezervace v katastrálním území obce Drietoma v okrese Trenčín v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1997 a jeho rozloha je 31,67 hektaru. Předmětem ochrany jsou zachovalé lesní porosty s bohatým výskytem vstavačovitých rostlin a ohrožených druhů teplomilného hmyzu. Reference
Jajkovská sutina

Jajkovská sutina je přírodní památka v katastrálním území obce Predajná v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1998 a jeho rozloha je 50,91 hektaru. Předmětem ochrany jsou kamenná moře v různém stádiu vývoje, vzniklé zvětráváním hornin krystalinika, zejména křemenců. Ve Slovenském rudohoří jde o ojedinělý typ biotopu. Reference
Jalovské vrstvy

Jalovské vrstvy jsou přírodní památka v katastrálním území obce Drňa v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 1,7 hektaru. Předmětem ochrany je stratotyp Jalovských vrstev, krajinářsky zajímavý fenomén v lesostepním prostředí s výskytem zákonem chráněného kohoutku věncového (Lychnis coronaria). Dokumentuje geologický a geomorfologický vývoj pískovcového souboru Cerové vrchoviny. Přírodní památka je součástí chráněné krajinné oblasti Cerová vrchovina. Reference
Jánošíkova kolkáreň

Jánošíkova kolkáreň (česky Jánošíkova kuželkárna) je zrušená národní přírodní rezervace v katastrálních územích města Ružomberok a obce Ľubochňa v okrese Ružomberok v Žilinském kraji na Slovensku. Chráněné území bylo vyhlášeno v roce 1964 a jeho rozloha byla 243,37 hektaru. Předmětem ochrany byl komplex zachovalých původních rostlinných společenstev nejvyšších poloh Velké Fatry. Javorové a jeřabinové smrčiny pralesovitého charakteru se smrkem ztepilým (Picea abies), v nejvyšších polohách přirozené řídké porosty s nízko zavětvenými kmeny. Rezervace byla zrušena k 1. lednu 2024 a její území se stalo součástí zón národního parku Velká Fatra. Přístup zelená Turistická značená trasa 5600 červená Turistická značená trasa 0857 Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jánošíkova kolkáreň na Wikimedia Commons
Rezerwat przyrody Jánošíkova kolkáreň

Jánošíkova kolkáreň – rezerwat przyrody w Wielkiej Fatrze na Słowacji. Znajduje się w obrębie Parku Narodowego Wielka Fatra i obejmuje szczytowe, porośnięte lasem partie północnego grzbietu szczytu Malá Smrekovica. Obszar rezerwatu ciągnie się od wysokości 1100 m po szczyt Malej Smrekovicy – 1485 m. Utworzono go w 1963 roku, w 1996 r. zmieniono jego powierzchnię. W 2019 roku ma powierzchnię 243,7 ha. Przedmiotem ochrony jest: kompleks zachowanych oryginalnych fitocenoz najwyższych stanowisk Wielkiej Fatry o pierwotnym charakterze, porośniętych klonami i świerkami, które tutaj dochodzą do górnej granicy swojego zasięgu. Jest także obiektem badawczym dla leśników. Rezerwat ma najwyższy, piąty stopień ochrony (na Słowacji rezerwaty przyrody mają 1–5 stopni ochrony). Większość drzewostanu stanowi świerk pospolity z domieszką jarzębiny. Drzewa mają wiek powyżej 100 lat. Las jest rzadki i niski, typowy dla lasów wysokogórskich w trudnych warunkach klimatycznych. W podszycie i runie lasu występują zbiorowiska roślinne gleb kwaśnych z borówką czarną (Vaccinium myrtillus), borówką brusznicą (Vaccinium vitis idaea), podbiałkiem alpejskim (Homogyne alpina). Las jest siedliskiem życia wielu zwierząt, w tym największych drapieżników Wielkiej Fatry: niedźwiedzia brunatnego i rysia. Przez rezerwat prowadzi zielony szlak turystyczny. Szlaki turystyczne Rużomberk – Krkavá skala – Pod Sidorovom – Pod Vtáčnikom – Vtáčnik – Vyšné Šiprúnske sedlo – Nižné Šiprúnske sedlo – Malá Smrekovica – Močidlo, hotel Smrekovica – Skalná Alpa – Tanečnica – Severné Rakytovské sedlo – Rakytov – Južné Rakytovské sedlo – Minčol – Sedlo pod Čiernym kameňom – Sedlo Ploskej – Chata pod Borišovom. odcinek Rużomberk – Krkavá skala – Močidlo, hotel „Smrekovica”: odległość 18,3 km, suma podejść 1265 m, suma zejść 435 m, czas przejścia 6 h odcinek Močidlo, hotel Smrekovica – Chata pod Borišovom: odległość 13,3 km, suma podejść 742 m, suma zejść 817 m, czas przejścia 4,40 h Przypisy
Jánošíkova skála

Jánošíkova skála (slovensky Jánošíkova skala) je přírodní památka v katastrálním území obce Hrochoť v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1964 a jeho rozloha je 1,68 hektaru. Předmětem ochrany je svislá skalní stěna, vysoká asi třicet metrů. Nachází se v ústí kaldery neogenní sopky Poľany. Tvoří ji andezit a brekcie, v níž jsou lapilli, bomby a bloky spojené tufovým tmelem. V důsledku mechanického zvětrávání méně odolných hornin v masivu vznikla puklinová jeskyně. Přírodní památka je součástí chráněné krajinné oblasti Poľana. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jánošíkova skala na Wikimedia Commons
Jarčiská

Jarčiská je přírodní rezervace v v katastrálním území obce Roškovce v okrese Medzilaborce v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1982 a jeho rozloha je 0,45 hektaru. Předmětem ochrany jsou vzácná luční a slatiništních rostlinných společenstev Ondavské vrchoviny. Externí odkazy
Jasenácke

Jasenácke je přírodní rezervace v katastrálním území obce Lakšárska Nová Ves v okrese Senica v Trnavském kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 2011 a jeho rozloha je 49,92 hektaru. Předmětem ochrany jsou evropsky významné biotopy panonských dubohabřin, doubravy na spraši a písku, vlhkomilné březové acidofilní doubravy, přirozené dystrofní stojaté vody a přechodná rašeliniště. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Záhorie. Reference
Jasenovská bučina

Jasenovská bučina je přírodní rezervace v katastrálním území obce Jasenov v okrese Humenné v Prešovském kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 21,47 hektaru. Předmětem ochrany je geomorfologicky a biologicky cenný komplex lesů na karbonátovém podloží Humenských vrchů. Vyskytuje s nich množství chráněných druhů rostlin, například jelení jazyk celolistý (Asplenium scolopendrium). Reference
Jasovské dubiny

Jasovské dubiny jsou bývalá národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Jasov v okrese Košice-okolí v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1954 a jeho rozloha byla 35,1 hektaru. Předmětem ochrany byla zachovalá lesní společenstva. Rezervace byla k 1. lednu 2024 zrušena a její území začleněno do systému zón národního parku Slovenský kras. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jasovské dubiny na Wikimedia Commons
Rezerwat przyrody Jasovské dubiny

Rezerwat przyrody Jasovské dubiny (słow. Národná prírodná rezervácia Jasovské dubiny) – rezerwat przyrody w północno-wschodniej części Krasu Słowacko-Węgierskiego na Słowacji. Obejmuje dwa rozdzielne obszary o łącznej powierzchnia 35,1 ha na obszarze katastralnym wsi Jasov. Położenie Rezerwat leży w powiecie Koszyce-okolice w kraju koszyckim, ok. 0,5 km na południowy zachód od centrum wsi Jasov. Obejmuje fragment północno-wschodniego skraju Płaskowyżu Jasowskiego, w tym miejscu już niskiego i dość połogiego, opadający ku północy ku dolinie Bodvy i jej prawobrzeżnego dopływu – potoku Teplica (większa część) oraz fragment stoku o wystawie południowej, po przeciwnej stronie doliny Teplicy i zasilanego przez nią zbiornika wodnego (słow. Jasovský rybník; mniejsza część). W jego skład wchodzi m.in. wapienny masyw Białej Skały koło Jasova (słow. Biela skala pri Jasove), w którym znajduje się znana Jaskinia Jasowska. Rezerwat leży w całości w granicach Parku Narodowego Kras Słowacki. Historia Jest to najstarszy rezerwat na terenie Krasu Słowackiego. Tereny te objęto ochroną już w 1925 r., a reguły ochrony nowelizowano w 1938 r. Obecny rezerwat został utworzony w 1950 r. w celu ochrony dobrze zachowanych, naturalnych zespołów roślinnych, zwłaszcza ciepłolubnych. Nowelizacje miały miejsce w latach 1954 i 1983. Charakterystyka przyrodnicza Obejmuje głównie zespoły roślinne ciepłych dąbrów i lasów bukowo-grabowych oraz buczyn w piętrze pogórza. Wśród flory przeważają gatunki ciepłolubne i wapieniolubne, ale spotkamy tu również szereg gatunków górskich. Występuje tu szereg rzadkich i chronionych gatunków owadów, w tym motyli i chrząszczy. Awifaunę reprezentują m.in. dzięcioł średni, dzięcioł białogrzbiety, muchołówka mała, muchołówka białoszyja. Turystyka Przez teren rezerwatu biegnie żółto znakowany szlak turystyczny z Jasova do Drienovca i niebiesko znakowany szlak z Jasova do osady Šugov. Przez teren rezerwatu wiedzie również od 1989 r. ścieżka dydaktyczna (Náučný chodník Jasovská skala) długości 1,5 km (100 m różnicy wzniesień). Na trasie 7 przystanków z posterami, informującymi o przyrodzie i historii tego rejonu. Średnio trudna trasa wymaga ok. 2 godzin. Bibliografia Ďurček Jozef a kolektív: Slovenský kras. Turistický sprievodca ČSSR, č. 41, wyd. Šport, slovenské telovýchovné vydavateľstvo, Bratislava 1989, ISBN 80-7096-020-5. Volovské vrchy. Košice. Turistická mapa 1:50 000, 3. vydanie, VKÚ Harmanec 2005, ISBN 80-8042-317-2. Informacja o rezerwacie na Enviroportalu [1].
Javorníková

Javorníková byla národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Muráň v okrese Revúca v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1986 a jeho rozloha byla 170,65 hektaru. Předmětem ochrany byla přirozená skalní a lesní společenstva se vzácnými druhy rostlin a živočichů a krasovými formami reliéfu. Národní přírodní rezervace byla k 1. říjnu 2022 zrušena a její území bylo zařazeno do systému zón národního parku Muráňská planina. Reference
Jazerec

Jazerec je přírodní památka v katastrálním území obce Spišský Hrhov v okrese Levoča v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 0,31 hektaru. Předmětem ochrany je lesní rašeliniště na jižním okraji Levočských vrchů. Lokalitu využívají k rozmnožování obojživelníci. Reference
Jazerinky

Jazerinky jsou chráněný areál v katastrálním území obce Závod v okrese Malacky v Bratislavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2000 a jeho rozloha je 6,88 hektaru. Předmětem ochrany je mokřadní lokalita s výskytem vzácných a chráněných druhů rostlin a živočichů, zejména vodních brouků. Reference
Jazierske travertíny

Jazierske travertíny jsou přírodní památka v katastrálním území města Ružomberok v okrese Ružomberok v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1952 a jeho rozloha je 2,22 hektaru. Předmětem ochrany je travertinová terasa s mocností asi třicet metrů a s menšími terasami zaniklých jezírek. Přírodní poměry Jde o vzácnou geomorfologickou formu travertinové terasy, která vyniká neobvyklou pestrostí povrchových tvarů. Vznikla vnořením se místního potoka do vápencového podloží. Na lokalitě, na níž stále probíhá tvorba travertinu, lze vidět přízemní kamenné útvary, vodopád, jeskynní otvor a malá travertinová jezírka, která dala oblasti typický vzhled i název. Terasa je dokladem o vývoji živé přírody v posledním období čtvrtohor. Vodní tok potoka Revúce vytéká na okraji terasy a asi na 250metrovém úseku se noří do vápencového podkladu a vzniká tak výrazná travertinová terasa se vzácnými druhy rostlin. Roste zde vzácná vlhkomilná vegetace. Lze zde nalézt například jednu z mála na Slovensku rostoucích masožravých rostlin, tučnici obyčejnou (Pinguicula vulgaris). Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jazierske travertíny na Wikimedia Commons
Jedlie

Jedlie je přírodní rezervace v katastrálním území obce Uhrovské Podhradie v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1974 a jeho rozloha je 1,42 hektaru. Předmětem ochrany je fytogeograficky významná lokalita tisu červeného (Taxus baccata) ve Strážovských vrších. Reference
Rezerwat przyrody Jedlie

Rezerwat przyrody Jedlie (słow. Prírodná rezervácia Jedlie) – rezerwat przyrody w południowej części Gór Strażowskich na Słowacji, powołany w 1974 r. w celu ochrony stanowiska cisa. Powierzchnia 1,42 ha. Położenie Rezerwat znajduje się w granicach katastralnych wsi Uhrovské Podhradie w powiecie Bánovce nad Bebravou w kraju trenczyńskim. Jego tereny obejmują fragment stromych, północnych stoków (pomiędzy poziomicami 730 a 800 m n.p.m.) wzniesienia zwanego Rakytovec, opadających ku jednemu ze źródłowych cieków Podhradskiego Potoku w grupie górskiej Rokoša w tzw. Górach Nitrickich. Teren rezerwatu znajduje się w obwodzie Rokoš, w nadleśnictwie (słow. Lesný závod) Bánovce nad Bebravou. Charakterystyka Teren rezerwatu charakteryzuje się urozmaiconym ukształtowaniem terenu. W dość stromym stoku uformowane są tarasowate półki i skalne stopnie. Podłoże stanowi dolomitowy wapień, na którym rozwinęły się średnio głębokie szkieletowe gleby w typie rędzin. Całość porośnięta jest lasem (Fagetum dealpinum; w czasie powoływania rezerwatu 80-120-letnim), w którym dominuje buk, jako domieszki występują jawor, jodła, sosna i jesion. Pośród nich, na stosunkowo małej powierzchni, rośnie ok. 100 egzemplarzy cisa pospolitego o zróżnicowanych formach, różnego wieku, różnej wysokości i grubości. Większość z nich to drzewa w wieku powyżej 150-200 lat, a wiek niektórych szacowany jest na 400 lat lub nawet więcej. Cis na terenie rezerwatu odnawia się naturalnie. Historia Ochronę terenu dzisiejszego rezerwatu ustanowiono rozporządzeniem Ministerstwa Kultury Słowackiej Republiki Socjalistycznej nr 3628/1974-OP z dnia 27 maja 1974 r. Pierwotnie funkcjonował jako (słow.) chránené nálezisko. Obowiązuje w nim 5. (najwyższy) stopień ochrony. Cel powołania rezerwatu Rezerwat został powołany w celu ochrony znaczącego z punktu widzenia fitogeografii stanowiska występowania cisa pospolitego w Górach Strażowskich. Turystyka Rezerwat leży w pewnym oddaleniu od znakowanych szlaków turystycznych. Nie jest przeznaczony do zwiedzania. Bibliografia Strážovské vrchy. Trenčianske Teplice. Turistická mapa 1 : 50 000, wydanie 5, VKÚ Harmanec, 2009, ISBN 978-80-8042-567-8; Vavrík Bartolomej, Vavríková Eta a kolektív: Strážovské vrchy. Turistický sprievodca ČSSR č. 19, wyd. Šport, slovenské telovýchovné vydavateľstvo, Bratislava 1985; Vtáčnik. Horná Nitra. Turistická mapa 1 : 50 000, wydanie 4, VKÚ Harmanec, 2010, ISBN 978-80-8042-516-6; O rezerwacie na enviroportal.sk [1]
Jedliny

Jedliny jsou přírodní rezervace v katastrálním území Tatranská Lomnica města Vysoké Tatry v okrese Poprad v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1991 a jeho rozloha je 32,89 hektaru. Předmětem ochrany jsou lesní společenstva tatranské oblasti s převládajícími dealpínskými smrkovými jedlinami. Reference
Jelenská gaštanica

Jelenská kaštanka (slovensky Jelenská gaštanica) je chráněný areál v katastrálním území obce Jelenec v okrese Nitra v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1952 a jeho rozloha je 3,8 hektaru. Předmětem ochrany je starý lesní porost kaštanovníku setého (Castanea sativa). Chráněný areál je součástí chráněné krajinné oblasti Ponitří. Reference
Jelšina

Jelšina je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Štôla, Mengusovce a Batizovce v okrese Poprad v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1991 a jeho rozloha je 16,43 hektaru. Předmětem ochrany je olšina s převládající olší šedou (Alnus incana), olší lepkavou (Alnus glutinosa) a s příměsí vrb. Reference
Jovické rašeliniště

Jovické rašeliniště (slovensky Jovické rašelinisko) je přírodní památka v katastrálním území obce Jovice v okrese Rožňava v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 0,79 hektaru. Předmětem ochrany je rašeliniště v Rožňavské kotlině. Reference
Jovické rašelinisko

Jovické rašelinisko – torfowisko, pomnik przyrody zlokalizowany w miejscowości Jovice, w północno-zachodniej jej części (Kras Słowacki, kraj koszycki), niedaleko Rożniawy. Torfowisko ma powierzchnię 7.940 m² (0,794 ha). Pomnikiem przyrody ogłoszono je w 1990 roku (nr 578). Pomnik przyrody utworzono w celu ochrony unikatowego torfowiska, które zachowało się jako pozostałość po pierwotnych biotopach tego typu, występujących w Kotlinie Rożniawskiej, ważnego z naukowo-badawczego, edukacyjnego i kulturalnego punktu widzenia. Na terenie tutejszych łąk trzęślicowych występują m.in.: trzęślica modra, krwawnik kichawiec, kukułka szerokolistna, wełnianka wąskolistna, wełnianka szerokolistna, bobrek trójlistkowy, rosiczka okrągłolistna i wierzba rokita, a także grzyb sklerotka bulwiasta z rodzaju sklerotków. Torfowisku zagraża działalność człowieka, np. zanieczyszczenie odpadami i odprowadzanie nieczystości do strumienia zasilającego torfowisko. Celem uniemożliwienia nielegalnego pozyskiwania bobrka trójlistkowego teren został ogrodzony. Przypisy
Jubilejný les

Jubilejný les je chráněný areál v katastrálním území Šaštín obce Šaštín-Stráže v okrese Senica v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1986 a jeho rozloha je 14,98 hektarů. Předmětem ochrany řada vzácných druhů dřevin v Záhorské nížině. Reference
Juhásove slance

Juhásove slance jsou chráněný areál v katastrálních územích obcí Horná Kráľová a Hájske v okrese Šaľa v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2012 a jeho rozloha je 41,84 hektaru. Předmětem ochrany jsou biotopy vnitrozemských slanisek a slaných luk a panonských slaných stepí a slanisek. Reference
Jurovský les

Jurovský les je přírodní rezervace v katastrálním území obce Jurová v okrese Dunajská Streda v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 2,14 hektaru. Předmětem ochrany je zbytek lužního lesa uprostřed zemědělsky využívané krajiny Podunajské nížiny s populacemi původní druhů rostlin. Reference
Jurské jazero

Jurské jezero (slovensky Jurské jazero) je přírodní rezervace v katastrálním území Svätý Jur v okrese Pezinok v Bratislavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 27,49 hektaru. Předmětem ochrany jsou společenstva březových olšin a horského rašeliniště v Malých Karpatech. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Malé Karpaty. Historie V minulosti bylo mnoho rašelinišť zničených nebo poškozených vlivem člověka, zejména odvodňováním a těžbou rašeliny. Proto dnes takové území patří na Slovensku mezi nejohroženější biotopy. Snahám o odvodnění se v minulosti nevyhnula ani tato lokalita, už dříve označovaná jako Jazero. Část rašeliniště se zachovala až do osmdesátých let 20. století, kdy bylo území prohlášeno za přírodní rezervaci. V devadesátých letech 20. století byly odvodňovací kanály z větší části zasypány a zároveň byla vybudována hráz na zadržování vody v území. Přírodní poměry Lokalita představuje specifický typ mokřadu, tzv. oligotrofní rašeliniště, které je výsledkem kombinace vhodné morfologie terénu a geologické skladby podloží. Rozsáhlá terénní sníženina soustřeďuje vodu ze srážek a žulové podloží způsobuje kyselou reakci vody a půdy. Tyto faktory umožňují výskyt mechů rašeliníku (Sphagnum sp.), přičemž z jejich odumřelých částí vzniká rašelina. Množství srážkové vody a doba zaplavení území během roku závisí na srážkových poměrech. Nejvíce vody bývá zpravidla na jaře, po roztátí sněhu. Později v sezóně voda většinou vyschne. V Malých Karpatech se rašeliniště tohoto typu v současnosti vyskytují pouze na dvou místech. Kromě Jurského jezera je to ještě přírodní rezervace Nad Šenkárkou, která se nachází na hřebeni pohoří u Limbachu. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Jurské jazero na slovenské Wikipedii.