Šúr

Šúr (označovaný též jako Jurský Šúr) je národní přírodní rezervace na Slovensku nedaleko Bratislavy v katastrálním území města Svätý Jur v okrese Pezinok. Předmětem ochrany je mokřad s výskytem vzácné flóry a fauny v prostředí izolovaného zbytku původního bažinatoslatinné olšiny s rašeliništěm. Součástí NPR je i řídký dubovojilmový les nazývaný Panonský háj. Lokalita byla 2. července 1990 zařazena do seznamu Ramsarských lokalit mezinárodního významu. Historie Šúr je ojedinělým přírodním úkazem se zvláštním způsobem vzniku. Vznikl zhruba před deseti tisíci lety, v mladších čtvrtohorách, v prohlubni podél východních svahů Malých Karpat. Tato prohlubeň vznikla tektonickou činností a naplňovala se vodou přitékající z malokarpatských svahů a Dunaje. Vzniklo tak rozlehlé, ale velmi mělké jezero, které se postupně zanášelo štěrkem, pískem a hlínou. V mělké vodě se dařilo rostlinám, které postupně odumíraly a usazovaly se na dně. Tlením se z nich vytvářela rašelina. Tak postupně vznikl Šúr, neprůchodný močál zarostlý stromy a jiným rostlinstvem, v průběhu roku často zalitý vodou. Šúr sahal od Bratislavy po Modru a Bernolákovo. Močály tvořily přirozenou zásobárnu zvěřiny a ptactva pro obyvatele okolních obcí. Zároveň tvořily i rezervoár pitné vody, ale poněvadž byly překážkou pro rozšiřování zemědělských ploch, už ve středověku bylo usilováno o jejich vysušení. To se však dělo pouze v malém měřítku a Šúru to podstatně neublížilo. V roce 1896 byl přes Šúr vybudován kanál, který přispěl k podstatnému snížení hladiny jeho vod. Kanál se po čase zanesl a voda stoupla na původní úroveň. Už tehdy přírodovědci upozorňovali na mimořádnou hodnotu jeho fauny i flóry. Navzdory úsilí o jeho záchranu vznikl v roce 1929 vládní projekt na úplnou likvidaci Jurského Šúru. Kvůli hospodářské krizi byl pozastaven, ale už v letech 1941 až 1943 byl vykopán další kanál, který odvedl vody z přitékajících potoků a Šúr téměř úplně vyschl. Začalo se zde dařit požárům. Teprve v roce 1952 se ochranářům podařilo dosáhnout toho, že rezervace byla vyhláškou ministerstva školství, věd a umění prohlášena za chráněné území. Šúr je největší zbytek vysokokmenného bažinatoslatinného lesa, přičemž je pravděpodobně posledním a jediným původním biotopem tohoto typu ve střední Evropě. Přírodní hodnoty jedinečného území byly v minulosti narušeny několika negativními faktory, z nichž většina působí dodnes. Rozhodujícím negativním faktorem z hlediska existence mokřadních společenství bylo narušení vodního režimu v důsledku odvodnění. Za druhou poloviny 20. století nebyla tomuto problému věnována dostatečná pozornost a mokřadní společenstva v rezervaci proto trpí nedostatkem vody. V roce 2003 začala realizace projektu na obnovu vodního režimu. Projekt realizovala Asociace průmyslu a ochrany přírody. Přírodní poměry Hodnotné jsou i zbytky mokrých a rašelinných luk po obvodě olšového lesa a teplomilné jilmové doubravy Panonského háje. Roste zde několik desítek vzácných, chráněných a existenčně ohrožených druhů rostlin. V roce 1972 byl na lokalitě nalezen nový druh pijavice Batracobella slovaca a roku 1991 mšice Stomaphis bratislavensis. V rezervaci bylo nalezeno 82 druhů měkkýšů. Šúr je významným nalezištěm chráněných druhů obojživelníků a plazů a neméně významným místem pro hnízdění ohrožených druhů ptáků. Většina z těchto druhů je chráněná Bernskou konvencí, kterou podepsala i Slovenská republika. Některé druhy jsou chráněné i podle dalších mezinárodních smluv. Na území rezervace žije např. vícero druhů netopýrů, které jsou chráněné Bonnskou konvencí a též Dohodou o ochraně netopýrů v Evropě. Podél severozápadního a jihozápadního okraje rezervace vede odvodňovací Šúrský kanál. Biologická stanice Šúr Biologická stanice Šúr je pracovištěm Katedry ekologie Přírodovědecké fakulty Univerzity Komenského v Bratislavě. Stanice poskytuje prostory pro realizaci skupinových terénních prací a exkurzí, jakož i na realizaci diplomových prací studentů. Kromě toho se zapojuje do pedagogické a vědeckovýzkumné práce Katedry ekologie. Nezanedbatelnou činností stanice je i odchov ohrožených druhů původní fauny Slovenska. Přístup Jihozápadní částí rezervace vede naučná stezka Přírodní klenoty Šúru, dlouhá asi 2,5 kilometru. Fotogalerie Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Šúr (národná prírodná rezervácia) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Šúr na Wikimedia Commons