NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Radimó

Radimó (szlovákul Radimov) község Szlovákiában, a Nagyszombati kerület Szakolcai járásában. Fekvése Szakolcától 10 km-re délnyugatra található. Története A régészeti leletek tanúsága szerint területén a történelem előtti időkben a hallstatti kultúra embere élt. A római korban barbár település volt a területén. A magyar állam megalakulása után a község területe a holicsi királyi uradalom része volt. A település első írásos említése 1392-ből származik, amikor Luxemburgi Zsigmond az uradalmat a lengyel származású Stíbor vajdának adja. 1437-ben a Slik, 1444-ben a Pongrácz család birtoka. 1506-ban a Czobor család szerezte meg, akik 1736-ig birtokolták, ezután a holicsi uradalmat Mária Terézia férje, Lotaringiai Ferenc herceg vásárolta meg. Lakói mezőgazdasággal, állattartással, kender termesztéssel foglalkoztak. A falunak két vizimalma volt. 1715-ben 21 jobbágy és 12 zsellér háztartása adózott. 1752-ben 62 család lakta, 1787-ben 104 házában 569 lakos élt. Vályi András szerint „RADIMO. Tót falu Nyitra Vármegyében, földes Ura a’ F. Tsászár, lakosai katolikusok, fekszik Unyimhoz közel, mellynek filiája, határja jeles, első osztálybéli.” A napóleoni háborúkat követően a lakosság száma visszaesett. 1828-ban 69 háza és 483 lakosa volt. 1831-ben kolerajárvány pusztított. A járvány a porosz-osztrák háború idején, 1866-ban újra támadt. Ebben az időben nagy tűzvész is sújtotta a községet, 1898-ban újabb nagy tűzvész tört ki. Fényes Elek szerint „Radimo, tót falu, Nyitra vmegyében, Egbellhez északra egy órányira: 429 kath., 18 zsidó lak., juhtartással, s kender-termesztéssel. F. u. ő cs. k. felsége. Ut. p. Holics.” A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Szakolcai járásához tartozott. Népessége 1910-ben 774, túlnyomórészt szlovák lakosa volt. 2001-ben 579 lakosából 563 szlovák volt. 2011-ben 580 lakosából 553 szlovák. Nevezetességei A falu régi gótikus temploma nem maradt fenn. Szent Zsuzsanna vértanú tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1729 és 1734 között épült. Orgonáját 1890-ben építették. Régi nagyharangját 1916-ban háborús célokra vették igénybe. Külső hivatkozások Hivatalos oldal Községinfó Radimó Szlovákia térképén E-obce.sk Archiválva 2007. március 17-i dátummal a Wayback Machine-ben Jegyzetek
Radimov

Radimov este o comună slovacă, aflată în districtul Skalica din regiunea Trnava. Localitatea se află la altitudinea de 256 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 12,92 km2 și în 2017 număra 569 de locuitori. Istoric Localitatea Radimov este atestată documentar din 1392. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Radimov la Wikimedia Commons
Радимов

Радимов (слч. Radimov) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Скалица, у Трнавском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 501 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 535 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 529 као Словац, 6 као непознато, 5 као Чех и 2 као Рус. Религија У години 2021. је било 535 људи по вероисповести: 414 Латинска црква, 91 Без верске припадности, 11 Неоткривено, 8 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 3 Друго, 3 Гркокатолицизам, 2 Будизам, 2 Ад хок покрети и 1 Хришћанске цркве у Словачкој. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт (језик: словачки)
Радімов

Радімов (словац. Radimov) — село, громада округу Скаліца, Трнавський край. Кадастрова площа громади — 12.92 км². Населення 541 особа (станом на 31 грудня 2020 року). Історія Радімов згадується 1392 року. Населення Примітки Посилання www.radimov.sk — офіційний сайт громади Radimov - …. e-obce.sk (словац.). :
Húšky (Borský Svätý Jur)

Húšky jsou místní částí obce Borský Svätý Jur v Trnavském kraji, v okrese Senica, na Záhoří. Místní část se nachází společně i s ostatními vedle Lakšárského potoka. Bývalí obyvatelé obce byli pracovití, obdělávali chudou písčitou půdu, na mnoha místech nivní části používali jako pastviny, případně pěstovali konopí a len, které pak ručně použili na zhotovování oděvních součástí, ložního či spodního prádla. Nejbližší obec je Závod, vzdálená 2,5 km, do Moravského Svatého Jana je to už 5 km a do mateřské obce Borský Svätý Jur až 6 km, ale dá se projít i cestou přes místní část Tomky, to je 9 km. Nejbližší železniční stanice se nachází 8 km dále, v obci Sekule. Obyvatelé osady Húšky, společně s ostatními osadníky okolních osad podél potoka Lakšár, navštěvovali farnost v Borský Svatém Juru, do které se museli dostat pěšky. V třicátých letech si postavili kostelík přímo v osadě a každých čtrnáct dní přicházel kněz přímo na Húšky. V současné době žije v obci jen málo obyvatel, neboť jsou zde převážně rekreační chalupy. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Húšky (Borský Svätý Jur) na slovenské Wikipedii.
Velvyslanectví České republiky v Bratislavě

Velvyslanectví České republiky v Bratislavě je nejvyšším diplomatickým zastoupením České republiky na Slovensku. Nachází se na Hviezdoslavově náměstí č. 8 na Starém Městě v centru Bratislavy. Od ledna 2023 vykonává funkci ambasadora Rudolf Jindrák. Historie Po rozdělení Československa na Českou a Slovenskou republiku roku 1993 byla na Slovensku umístěna česká diplomatická mise, tj. velvyslanectví v Bratislavě a generální konzulát v Košicích. Úřad je důležitým nástrojem úzkého politického spojení obou zemí, rovněž se zapojuje do organizace a příprav státních návštěv českých politiků na Slovensku, přičemž mj. u českých prezidentů je udržována tradice, v rámci které je cílem jejich první zahraniční cesty v úřadu právě Slovensko. V Bratislavě rovněž od roku 1994 působí České centrum v Bratislavě. Odkazy Reference Související články Češi na Slovensku Seznam českých velvyslanců na Slovensku Slovenské velvyslanectví v Praze Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu velvyslanectví České republiky v Bratislavě na Wikimedia Commons Oficiální stránky[nedostupný zdroj] Oficiální stránky - České centrum v Bratislavě
Embajada de España en Eslovaquia

La Embajada de España en Eslovaquia es la máxima representación legal del Reino de España en la República Eslovaca. Embajador La actual embajadora es Lorea Arribalzaga Ceballos, quien fue nombrado por el gobierno de Pedro Sánchez el 4 de agosto de 2021. Misión diplomático El Reino de España concentra su representación en el país en la embajada en la capital del país, Bratislava,​ establecida en 1997.​ Además España tiene un consulado honorario en Kosice. Historia Eslovaquia fue parte integrante de Checoslovaquia desde su independencia en 1918, tras la desintegración del Imperio Austro-húngaro, hasta 1939. España abrió una legación en Praga en 1919 dirigida por un ministro residente. Con la ocupación alemana de Checoslovaquia se creó en la parte oriental la República Eslovaca, estado títere de la Alemania nazi, mientras que en la parte occidental se creaba el Protectorado de Bohemia y Moravia. La legación española en Praga se mantuvo abierta hasta 1938 cuando, en plena guerra civil española, cesó el último embajador de la República española; por su parte, el gobierno de Franco estableció relaciones con la República Eslovaca​ a partir de 1940. Acabada la Segunda Guerra Mundial, Checoslovaquia fue restablecida, pero las diferencias ideológicas entre el régimen de Franco y el gobierno comunista de Praga mantuvieron congeladas las relaciones diplomáticas. Finalmente, en 1977 España y Checoslovaquia reestablecieron las relaciones diplomáticas a nivel de embajadores. En 1990 Checoslovaquia se transformó en la República Federativa Checa y Eslovaca. Con la separación definitiva de este estado en 1993, España mantuvo las relaciones diplomáticas con los dos estados herederos: República Checa y Eslovaquia. Véase también Anexo:Relaciones bilaterales de España Anexo:Embajadores de España Misiones diplomáticas de España Referencias
Veľké Dravce

Veľké Dravce (maďarsky Nagydaróc) jsou slovenská obec v okrese Lučenec, v kraji Banskobystrickém. Žije zde 655 obyvatel. Její obyvatelé jsou převážně Maďaři. Nachází se zde samoobsluha, pošta a zemědělské statky. V obci je základní škola s vyučovacím jazykem maďarským. Historie První písemná zmínka pochází z roku 1246, kdy je obec nazývána terra Draus. V roce 1921 zde žilo 834 obyvatel, z toho 65 Čechoslováků, 1 Němec, 765 Maďarů a 3 Židé. Památky Barokní římskokatolický kostel svatého Galluse z 18. století. Kaštel z roku 1821. Osobnosti Květa Fialová (1929–2017), česká herečka Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Veľké Dravce na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Veľké Dravce

Veľké Dravce (ungarisch Nagydaróc) ist eine Gemeinde im Süden der Slowakei mit 679 Einwohnern (Stand 31. Dezember 2024). Sie gehört zum Okres Lučenec, einem Kreis des Banskobystrický kraj. Geographie Die Gemeinde befindet sich im Ostteil des Talkessels Lučenská kotlina (Untereinheit der größeren Juhoslovenská kotlina) am Flüsschen Suchá. Das 9,5 km große Gemeindegebiet ist eben bis leicht hügelig und weitgehend entwaldet. Das Ortszentrum liegt auf einer Höhe von 198 m n.m. und ist 17 Kilometer von Lučenec sowie von Rimavská Sobota entfernt. Geschichte Auf dem heutigen Gemeindegebiet gab es archäologischen Untersuchungen nach eine Besiedlung in der Jungsteinzeit, vom Volk der Linearbandkeramischen Kultur. Der heutige Ort wurde zum ersten Mal 1246 als terra Draus genannt; andere Quellen geben erst 1350 als Daroch an. Der Name ist vom magyarischen Wort slawischen Ursprungs daróc abgeleitet, das einen Pelzjäger bezeichnete. Das Dorf hatte mehrere Besitzer, unter anderem vom Geschlecht Daróczy. In den Jahren 1554–1593 stand das Dorf unter türkischer Herrschaft. 1715 sind sieben magyarische und ein deutscher, 1720 schon acht magyarische Haushalte verzeichnet. 1828 zählte man 79 Häuser und 706 Einwohner, die von Landwirtschaft, Vieh- und Pferdezucht lebten. Zeitweise gab es zudem Steinbrüche in der Gegend, im 19. Jahrhundert z. B. einen Basaltsteinbruch. Bis 1918 gehörte der im Komitat Neograd liegende Ort zum Königreich Ungarn und kam danach zur Tschechoslowakei beziehungsweise Slowakei. Von 1938 bis 1945 lag er auf Grund des Ersten Wiener Schiedsspruchs noch einmal in Ungarn. Bevölkerung Gemäß der Volkszählung 2011 wohnten in Veľké Dravce 688 Einwohner, davon 371 Magyaren, 196 Slowaken und 66 Roma. 55 Einwohner machten keine Angabe. 559 Einwohner gehörten zur römisch-katholischen Kirche, 14 Einwohner zur evangelischen Kirche A. B., sieben Einwohner zur evangelistischen Kirche, vier Einwohner zur reformierten Kirche und ein Einwohner zur orthodoxen Kirche; ein Einwohner war anderer Konfession. 31 Einwohner waren konfessionslos und bei 71 Einwohnern ist die Konfession nicht ermittelt. Ergebnisse nach der Volkszählung 2001 (621 Einwohner): Sehenswürdigkeiten römisch-katholische Galluskirche im barocken Stil aus dem 18. Jahrhundert Landschloss aus dem Jahr 1821, auch bekannt als Horkovics-Landsitz nach dem ersten Besitzer, derzeit unbenutzt Einzelnachweise Weblinks Eintrag auf e-obce.sk (slowakisch)
Veľké Dravce

Veľké Dravce (Hungarian: Nagydaróc) is a village and municipality in the Lučenec District in the Banská Bystrica Region of Slovakia. Geography The municipality lies at an altitude of 193 metres (633 ft) and covers an area of 9.53 km2 (3.68 sq mi) (2025). Population It has a population of 655 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 698 people by ethnicity 366 as Hungarian, 220 as Slovak, 133 as Romani, 60 as Not found out, 3 as Czech, 3 as Other and 1 as English. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 698 people by religion 502 from Roman Catholic Church, 124 from None, 51 from Not found out, 15 from Evangelical Church, 3 from Greek Catholic Church, 2 from Calvinist Church and 1 from Seventh-day Adventist Church. Notable people Květa Fialová (1929–2017), actress References External links https://web.archive.org/web/20070513023228/http://www.statistics.sk/mosmis/eng/run.html
Veľké Dravce

Veľké Dravce es un municipio del distrito de Lučenec en la región de Banská Bystrica, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 655 habitantes.​ Se encuentra ubicado en el centro-sur de la región, en el valle del río Ipoly —un afluente izquierdo del Danubio— y cerca de la frontera con Hungría.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Veľké Dravce.
Veľké Dravce

Veľké Dravce (hongrois : Nagydaróc) est un village de Slovaquie situé dans la région de Banská Bystrica. Histoire La première mention écrite du village date de 1350. La localité fut annexée par la Hongrie après le premier arbitrage de Vienne le 2 novembre 1938. En 1938, on comptait 803 habitants dont 4 d'origine juive. Elle faisait partie du district de Lučenec (hongrois : Losonci járás). Le nom de la localité avant la Seconde Guerre mondiale était Veľké Dravce/Nagy-Daróc. Durant la période 1938 - 1945, le nom hongrois Nagydaróc était d'usage. À la libération, la commune a été réintégrée dans la Tchécoslovaquie reconstituée. Démographie Évolution de la population Notes et références Portail de la Slovaquie
Veľké Dravce

Veľké Dravce jest selo u Okrugu Lučenec u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 655 stanovnika i površinu 9,53 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 698 stanovnika bilo ih je tako 366 mađarske, 220 slovačke, 133 romske, 60 neutvrđene, 3 češke, 3 inih i 1 engleske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 698 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 502 Rimokatolička Crkva, 124 bez vjerske pripadnosti, 51 neutvrđeno, 15 Evangelistička Crkva, 3 Grkokatolička Crkva, 2 Kalvinistička i 1 Adventisti sedmog dana. Izvori
Veľké Dravce

Veľké Dravce (in ungherese Nagydaróc) è un comune della Slovacchia facente parte del distretto di Lučenec, nella regione di Banská Bystrica. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Veľké Dravce Collegamenti esterni Sito ufficiale, su velkedravce.sk.
Veľké Dravce

Veľké Dravce (węg. Nagydaróc) – wieś (obec) na Słowacji położona w kraju bańskobystrzyckim, w powiecie Łuczeniec. Pierwsze wzmianki o miejscowości pochodzą z roku 1350. Według danych z dnia 31 grudnia 2012, wieś zamieszkiwało 666 osób, w tym 335 kobiet i 331 mężczyzn. W 2001 roku rozkład populacji względem narodowości i przynależności etnicznej wyglądał następująco: Słowacy – 23,35% Czesi – 0,48% Romowie – 2,42% Ukraińcy – 0,16% Węgrzy – 73,27% Ze względu na wyznawaną religię struktura mieszkańców kształtowała się w 2001 roku następująco: Katolicy rzymscy – 91,79% Ewangelicy – 3,06% Ateiści – 3,38% Nie podano – 1,13% Przypisy
Veľké Dravce

Veľké Dravce este o comună slovacă, aflată în districtul Lučenec din regiunea Banská Bystrica. Localitatea se află la altitudinea de 193 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 9,53 km2 și în 2017 număra 710 locuitori. Istoric Localitatea Veľké Dravce este atestată documentar din 1350. Demografie Personalități născute aici Květa Fialová (1929 - 2017), actriță cehă. Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Veľké Dravce la Wikimedia Commons
Вељке Дравце

Вељке Дравце (слч. Veľké Dravce) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Лучењец, у Банскобистричком крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 655 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 698 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 366 као Мађар, 220 као Словац, 133 као Ром, 60 као непознато, 3 као Чех, 3 као различите и 1 као Енглезaи. Религија У години 2021. је било 698 људи по вероисповести: 502 Латинска црква, 124 Без верске припадности, 51 Неоткривено, 15 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 3 Гркокатолицизам, 2 Калвинизам и 1 Хришћанска адвентистичка црква. Референце Спољашње везе Вељке Дравце (језик: словачки) Вељке Дравце (језик: словачки)
Вельке Дравце

Вельке Дравце (словац. Veľké Dravce) — село, громада округу Лученець, Банськобистрицький край, центральна Словаччина, регіон Новоград. Кадастрова площа громади — 9,53 км². Населення 700 осіб (станом на 31 грудня 2017 року). Історія Вельке Дравце згадуються в 1350 році. Географія Протікає річка Штявиця Населення Примітки Посилання www.velkedravce.sk — офіційний сайт громади Veľké Dravce - …. e-obce.sk (словац.). :
Konkatedrála svatého Mikuláše (Prešov)

Konkatedrála svatého Mikuláše (do roku 2008 Dóm svatého Mikuláše) je kostel v Prešově. Na místě dnešního kostela stála od roku 1230 jednolodní sakrální stavba, která byla v roce 1347 přestavěna. V letech 1505–1515 dostal chrám raně gotickou podobu, přičemž byl rozšířen na trojlodní chrám a to pod vedením mistra Brengiszena. Po požárech v letech 1624 a 1710 následovaly další přestavby a úpravy. Po požáru v roce 1788 byl kostel znovu opraven, vznikl vstupní klasicistický portál. Věž kostela byla regotizována v letech 1903–1904. V padesátých letech 20. století byla v kostele provedena generální oprava, do chrámu byla přidána nová travertinová dlažba, omítka, vitráže, rozhlas a křížová cesta. Poslední kompletní obnova kostela proběhla v letech 1982–1989. Po příchodu nového děkana proběhla celková rekonstrukce a to od roku 2010. Rekonstruovány byly elektrické rozvody a osvětlení, střecha, vitráže, ostění okolo oken, fasáda ( kromě věže ). Dále proběhla úprava svatyně, oprava varhan a 4 bočních oltářů a celkové vymalování. Chrám má rozměry: délka 54,7 m, šířka 34,45 m a výška 16 m. Dominantou interiéru je barokní oltář sv. Mikuláše se zachovanou gotickou skříní. Některá výzdoba je z dílny Mistra Pavla z Levoče. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Konkatedrála svätého Mikuláša na slovenské Wikipedii. Související články Prešovská vzpoura Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Konkatedrála svatého Mikuláše na Wikimedia Commons Konkatedrála svatého Mikuláše (Prešov) Archivováno 12. 8. 2008 na Wayback Machine.
Konkathedrale des heiligen Nikolaus

Die Konkathedrale des heiligen Nikolaus (slowakisch Konkatedrála svätého Mikuláša) ist eine gotische Hallenkirche in der Innenstadt von Prešov, Ostslowakei, die dem Nikolaus von Myra geweiht ist. Seit 2008 ist sie die Konkathedralkirche des Erzbistums Košice, vorher war sie nur einfache Pfarrkirche und als Dom des heiligen Nikolaus bekannt. Die Kirche ist 54,7 Meter lang, 34,45 Meter breit, 16 Meter hoch und der Turm misst 71 Meter. Der Vorgänger der heutigen Kirche wurde 1230 gebaut und wurde 1347 durch die heutige Pfarrkirche ersetzt, die ein Schiff mit einem Turm besaß. 1502–1515 wurde der Dom spätgotisch umgestaltet und um zwei Seitenschiffe erweitert, unter der Leitung des städtischen Meisters Ján Brengyszey. In der Zeit der Reformation war die Kirche Schauplatz mehrerer bedeutender Ereignisse. So erfolgte in den Jahren 1531–1671 die Annahme des Protestantismus, 1682–86 der Aufstand von Emmerich Thököly und 1705–1711 der Aufstand von Franz II. Rákóczi. Im 17. und 18. Jahrhundert wurden nur kleinere Instandsetzungen durchgeführt, wie das barocke Südportal. Die Kirche brannte in den Jahren 1685, 1711, 1780, 1788, 1886 und zum letzten Mal 1887 aus. Nach dem Brand von 1788 entstand der klassizistische Hauptportal. Der Turm wurde dann 1903 bis 1904 regotisiert. Eine größere Instandsetzung kam in den 1950er Jahren und die Kirche erhielt das Travertinpflaster, eine neue Fassade, neue Glasmalereien und einen Kreuzweg. Die bisher letzte Instandsetzung wurde in den Jahren 1982 bis 1989 durchgeführt. Von der ursprünglichen gotischen und Renaissanceausstattung ist nur wenig erhalten geblieben, da die Mehrheit durch Feuer, insbesondere aber im Verlauf der Aufstände im 17. Jahrhundert zerstört worden ist. Gotisch sind zum Beispiel einige Werke vom Meister Paul von Leutschau, wie Plastiken der Engel aus dem Beginn des 16. Jahrhunderts. Bis heute haben sich aber viele gotische Elemente erhalten, wie Netzgewölbe, Fenster und Portale. Dominierend im Innenraum ist der barocke Nikolausaltar aus dem Jahr 1696. Quellen Vadium s.r.o.; Shuster: mesto Prešov - Rímskokatolícky farský kostol sv. Mikuláša. Archiviert vom Original am 27. September 2011; abgerufen am 15. Juli 2026 (slowakisch). Konkatedrála - Farnosť sv. Mikuláša Prešov. Archiviert vom Original am 21. Januar 2022; abgerufen am 15. Juli 2026 (slowakisch). Weblinks
Concatedral de San Nicolás (Prešov)

La Concatedral de San Nicolás​ o simplemente Catedral de Prešov (en eslovaco: Konkatedrála sv. Mikuláša) es un templo católico de rito romano en Prešov y una de las iglesias más antiguas e importantes en Eslovaquia.​ Las dimensiones externas de concatedral son 54,7 metros de largo, 34,45 de ancho. La altura de la nave central cubierta es de 16 metros y la torre alcanza una altura de 71 metros. El templo es una iglesia de tipo salón gótico tardío (la altura de todas las naves es la misma), con tres naves. Pertenece a la arquidiócesis de Košice. La catedral es un templo salón con un final poligonal del presbiterio, que está abovedado en estilo gótico y con bóvedas estelares. Hay un coro prolongado con bóvedas conectados al presbiterio principal con arco apuntado en el lado norte del presbiterio. Los Arcos en la parte superior están diseñados como tribunas. Véase también Iglesia católica Concatedral Referencias
Cocathédrale Saint-Nicolas de Prešov

La cocathédrale Saint-Nicolas (en slovaque : Konkatedrála svätého Mikuláša) est une cathédrale catholique, située à Prešov en Slovaquie. Elle est l’une des églises les plus anciennes du pays, datant du XIVe siècle. Dédiée à Nicolas de Myre, elle est depuis 2008 la cocathédrale de l'archidiocèse de Košice. L’édifice est de style gothique. Sa longueur fait 54,7 m, sa largeur 34,45 m. La hauteur intérieure de la nef est de 16 m. La pointe du clocher atteint la hauteur de 71 m. Histoire Auparavant, l'édifice n'était qu'une simple église paroissiale déjà connue sous le nom de Saint-Nicolas. Cette église qui précédait l'actuelle a été construite en 1230 puis remplacée en 1347 avec une nef et une tour. Entre 1502 et 1515, la cathédrale a été réaménagée dans le style gothique tardif et agrandie de deux nefs latérales, sous la direction du maître municipal Ján Brengyszey. Des parties des colonnes et des consoles du côté nord ont été conservées de l'église gothique d'origine. À l'époque de la Réforme, elle fut le théâtre de plusieurs événements importants. Ainsi, entre 1531 et 1671, le protestantisme fut adopté, puis entre 1682 et 1686 eut lieu la révolte d'Imre Thököly et entre 1705 et 1711 celle de François II Rákóczi. Au cours des XVIIe et XVIIIe siècles, seules des réparations mineures ont été effectuées, comme le portail sud baroque. L'église a brûlé en 1685, 1711, 1780, 1788, 1886 et pour la dernière fois en 1887. Après celui de 1788, le portail principal de style classique a été construit. La tour a ensuite été restaurée dans le style gothique entre 1903 et 1904. Une rénovation plus importante a eu lieu dans les années 1950 et l'église a été dotée d'un sol en travertin, d'une nouvelle façade, de nouveaux vitraux et d'un Chemin de croix. La dernière rénovation en date a été effectuée entre 1982 et 1989. Il ne reste que peu de choses de l'aménagement gothique et Renaissance d'origine, car la majeure partie a été détruite par le feu, mais surtout au cours des émeutes du XVIIe siècle. Certaines œuvres du maître Paul de Levoča, telles que les sculptures d'anges du début du XVIe siècle, sont par exemple de style gothique. Cependant, de nombreux éléments gothiques ont été conservés jusqu'à aujourd'hui, tels que les voûtes en filet (ou en maillage). L'intérieur est dominé par l'autel baroque Saint-Nicolas datant de 1696. Notes et références (de) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en allemand intitulé « Konkathedrale des heiligen Nikolaus » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Articles connexes Liste des cathédrales de Slovaquie Liens externes Site officiel Portail du catholicisme Portail de la Slovaquie Portail de l’architecture chrétienne