NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Veľký Biel

Veľký Biel (allemand : Ungarisch-Biel, hongrois : Magyarbél) est un village de Slovaquie situé dans la région de Bratislava. Histoire Première mention écrite du village en 1323. La localité fut annexée par la Hongrie après le premier arbitrage de Vienne le 2 novembre 1938. En 1938, on comptait 1631 habitants dont 25 juifs. Elle faisait partie du district de Galanta, en hongrois Galántai járás. Le nom de la localité avant la Seconde Guerre mondiale était Maďarský Bél/Magyar-Bél. Durant la période 1938 -1945, le nom hongrois Magyarbél était d'usage. À la libération, la commune a été réintégrée dans la Tchécoslovaquie reconstituée. Le hameau de Malý Biel était une commune autonome en 1938. Il comptait 290 habitants en 1938dont 7 juifs. Elle faisait partie du district de Galanta, en hongrois Galántai járás. Le nom de la localité avant la Seconde Guerre mondiale était Nemecký Bél/Német-Bél. Durant la période 1938 -1945, le nom hongrois Németbél était d'usage. Démographie Évolution de la population Notes et références Portail de la Slovaquie
Veľký Biel

Veľký Biel jest selo u Okrugu Senec u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 3074 stanovnika i površinu 10,16 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 2975 stanovnika bilo ih je tako 2261 slovačke, 607 mađarske, 203 neutvrđene, 27 češke, 9 njemačke, 9 inih, 7 ukrajinske, 6 ruske, 4 romske, 4 rusinske, 3 poljske, 3 francuske, 3 albanske, 2 talijanske, 2 rumunjske, 2 hrvatske, 2 engleske, 1 vijetnamske, 1 srpske, 1 grčke i 1 bugarske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 2975 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 1638 Rimokatolička Crkva, 894 bez vjerske pripadnosti, 204 neutvrđeno, 99 Evangelistička Crkva, 52 Grkokatolička Crkva, 13 razno, 10 Pravoslavna Crkva, 9 Kalvinistička, 9 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 7 Starokatolička Crkva, 5 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 5 Islam, 5 Evangelistička metodistička Crkva, 5 Budizam, 5 Baptistička Crkva, 5 ad hoc pokreti, 4 Apostolska Crkva, 2 Židovi, 2 poganstvo i prirodni duhovnost, 1 Bratska crkva i 1 Crkva Isusa Krista svetaca posljednjih dana. Izvori
Veľký Biel

Veľký Biel (Hongaars:Magyarbél) is een Slowaakse gemeente in de regio Bratislava, en maakt deel uit van het district Senec. Veľký Biel telt 2203 inwoners. De Hongaren vormen met 700 personen een minderheid. In het verleden was het dorp een puur Hongaars dorp, in 1880 vormde de Hongaren nog ruim 90% van de bevolking. In 1920 wordt het afgesneden van Hongarije en gaat het dorp op in het nieuw gevormde Tsjecho-Slowakije. In 1991 waren de Hongaren nog net in de meerderheid met 51% van de bevolking. Sindsdien vormen de Slowaken de meerderheid.
Veľký Biel

Veľký Biel este o comună slovacă, aflată în districtul Senec din regiunea Bratislava. Localitatea se află la altitudinea de 131 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 10,16 km2 și în 2017 număra 2.567 de locuitori. Istoric Localitatea Veľký Biel este atestată documentar din 1209. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Veľký Biel la Wikimedia Commons
Вељки Бјел

Вељки Бјел (слч. Veľký Biel) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Сењец, у Братиславском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 3074 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 2975 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 2261 као Словац, 607 као Мађар, 203 као непознато, 27 као Чех, 9 као Нијемац, 9 као различите, 7 као Украјинац, 6 као Рус, 4 као Ром, 4 као Русин, 3 као Пољак, 3 као Француз, 3 као Албанац, 2 као Италијан, 2 као Румун, 2 као Хрват, 2 као Енглезaи, 1 као Вијетнамац, 1 као Срб, 1 као Грк и 1 као Бугар. Религија У години 2021. је било 2975 људи по вероисповести: 1638 Латинска црква, 894 Без верске припадности, 204 Неоткривено, 99 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 52 Гркокатолицизам, 13 Друго, 10 Православна црква, 9 Калвинизам, 9 Хришћанске цркве у Словачкој, 7 Старокатоличка црква, 5 Друге и неодређене хришћанске цркве, 5 Ислам, 5 Уједињена методистичка црква, 5 Будизам, 5 Баптисти, 5 Ад хок покрети, 4 Апостолска црква, 2 Јевреји, 2 Паганизам и духовност природе, 1 Црква браће и 1 Црква Исуса Христа светаца последњих дана. Референце Спољашње везе Вељки Бјел (језик: словачки)
Вельки Бєл

Вельки Бєл (словац. Veľký Biel) — село, громада округу Сенець, Братиславський край, південно-західна Словаччина. Кадастрова площа громади — 10,16 км². Населення 2696 осіб (станом на 31 грудня 2017 року). Історія Вельки Бєл згадується в 1209 році. Населення Примітки Посилання www.velkybiel.eu — офіційний сайт громади Veľký Biel - …. e-obce.sk (словац.). :
Петрова Вес

Петрова Вес (на словашки: Petrova Ves) е село в окръг Скалица, Търнавски край, Западна Словакия. Населението му е 1081 души (31 декември 2025 г.). Разположено е на 206 m надморска височина, на 18 km южно от град Скалица. Площта му е 14,62 km². Кмет на селото е Штефан Бена. Източници
Petrova Ves

Petrova Ves (německy Petersdorf, latinsky Petrovilla, maďarsky Peterlak, do roku 1907 Péterfalu) je obec na Slovensku v okrese Skalica. Žije v ní přibližně 1 100 obyvatel. V obci je římskokatolický kostel Svatého ducha z roku 1762. Poloha Obec leží v západní části Slovenska v malé kotlině otevřené západním směrem do Dolnomoravského úvalu, k sousednímu městu Gbely a řece Moravě. Z ostatních stran ji obklopují nevysoké pahorky Chvojnické pahorkatiny, které na severovýchodě a východě přecházejí do kopců kolem Unína a Holíče. V okolí Petrovy Vsi se nacházejí obce Unín, Radimov, Letničie, Smolinské a města Gbely, Holíč, Šaštín-Stráže. Historie První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1392. Katastr obce byl však osídlen již dávno předtím. Archeologické nálezy zde dokládají existenci keltského a římsko-barbarského sídliště. Tyto národy vystřídali Slované a v 9. a 10. století patřilo území obce k Velké Moravě. Koncem 11. století připadl katastr Petrovy Vsi k uherskému státu. Traduje se, že v roce 1093 přišel do petroveského údolí Peter Várady, uherský šlechtic, a nazval tam umístěnou osadu podle sebe Petrovou Vsí. Po Varádyových připadla obec feudálům z rodu Bársonyi, Farkas, Thebery a Boltizár. Od roku 1390 obec Petrova Ves patřila Štiborovi z Beckova. O dva roky později připadla Czoborům, majitelům holíčského panství. V roce 1736 převzali holíčské panství i s Petrovou Vsí Habsburkové, kterým patřila až do zrušení poddanství, resp. majetky v ní až do roku 1918. Od konce první světové války následkem vzniku československého státu nese Petrova Ves úřední slovenský název. Přírodní poměry V katastrálním území obce leží chráněný areál Vodná nádrž Petrova Ves. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Petrova Ves na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Petrova Ves na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Petrova Ves

Petrova Ves (deutsch Petersdorf, ungarisch Péterlak – bis 1907 Péterfalu) ist eine Gemeinde im Westen der Slowakei mit 1082 Einwohnern (Stand 31. Dezember 2024), die zum Okres Skalica, einem Kreis des Trnavský kraj, gehört und in der traditionellen Landschaft Záhorie liegt. Geographie Die Gemeinde befindet sich im Hügelland Chvojnická pahorkatina, wo sie Richtung Westen in das Becken Dolnomoravský úval (beide Teil des Wiener Beckens) übergeht. Nordwestlich des Ortes liegt ein kleiner Stausee namens Petrova Ves. Das Ortszentrum liegt auf einer Höhe von 207 m n.m. und ist vier Kilometer von Gbely, elf Kilometer von Holíč sowie 16 Kilometer von Skalica entfernt. Nachbargemeinden sind Holíč im Norden, Radimov im Nordosten, Unín und Letničie im Osten, Šaštín-Stráže im Süden, Smolinské im Südwesten und Gbely im Westen. Geschichte Archäologischen Untersuchungen zufolge war das heutige Gemeindegebiet während der Kelten- und Römerzeit besiedelt. Im 9. und 10. Jahrhundert gehörte das Gebiet zum Mährerreich, im 11. Jahrhundert kam es zum entstehenden ungarischen Staat. Petrova Ves wurde zum ersten Mal 1392 schriftlich erwähnt. Nach einigen Angaben soll der Ort nach einem Adeligen namens Péter Varády benannt worden sein. Nach den Varády waren folgende Geschlechter feudale Besitzer: Bársonyi, Farkas, Thebery und Boltizár. 1390 fiel das Dorf an Stibor von Stiborice, zwei Jahre danach zum Herrschaftsgut von Holíč, zu dieser Zeit dem Geschlecht Czobor und von 1736 bis 1918 den Habsburgern gehörend. Bis 1918 gehörte der im Komitat Neutra liegende Ort zum Königreich Ungarn und kam danach zur Tschechoslowakei beziehungsweise heute Slowakei. Bevölkerung Nach der Volkszählung 2011 wohnten in Petrova Ves 1109 Einwohner, davon 1075 Slowaken, fünf Magyaren, drei Tschechen und jeweils ein Deutscher und Mährer; zwei Einwohner waren anderer Ethnie. 22 Einwohner machten keine Angabe. 976 Einwohner bekannten sich zur römisch-katholischen Kirche, elf Einwohner zur evangelischen Kirche A. B., drei Einwohner zur griechisch-katholischen Kirche und jeweils ein Einwohner zur altkatholischen Kirche, zur Bahai-Religion, zur orthodoxen Kirche und zur reformierten Kirche. 54 Einwohner waren konfessionslos und bei 61 Einwohnern ist die Konfession nicht ermittelt. Ergebnisse nach der Volkszählung 2001 (1109 Einwohner): Bauwerke römisch-katholische Heilig-Geist-Kirche aus dem Jahr 1493, die eine ältere Holzkirche aus dem Jahr 1093 ersetzte Kapelle Sieben Schmerzen Maria aus dem Jahr 1845 neben der Straße nach Holíč Einzelnachweise Weblinks
Petrova Ves

Petrova Ves (Hungarian: Péterlak) is a village and municipality in Skalica District in the Trnava Region of western Slovakia. History In historical records the village was first mentioned in 1392. However, the village was inhabited for a long time before. Archeological studies revealed the existence of Celtic and Roman settlements, which were subsequently replaced by Slavic settlement in the 9th century. In that time, the municipality and surroundings were part of the Great Moravia. At the end of the 11th century the village became part of the Hungarian Kingdom. The name of the village comes from Peter Varády, an important Hungarian aristocrat who came to the village in the year 1093. Therefore, the village was named Peterlak in Hungarian, Petrovilla in Latin and Petersdorf in German. Since the end of World War I, the former Czechoslovak state proclaimed the name Petrova Ves as the official name of the village. Geography The municipality lies at an altitude of 206 metres (676 ft) and covers an area of 14.67 km2 (5.66 sq mi) (2025). Population It has a population of 1081 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 1082 people by ethnicity 1059 as Slovak, 9 as Czech, 6 as Not found out, 6 as Other, 5 as Hungarian, 4 as Italian, 2 as Austrian, 2 as German and 1 as Moravian. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 1082 people by religion 867 from Roman Catholic Church, 164 from None, 17 from Not found out, 10 from Evangelical Church, 9 from Christian Congregations in Slovakia, 4 from Greek Catholic Church, 4 from Ad hoc movements, 2 from Jehovah's Witnesses, 1 from Eastern Orthodox Church, 1 from Other and not ascertained christian church, 1 from Other, 1 from United Methodist Church and 1 from Church of Jesus Christ of Latter-day Saints. References External links Media related to Petrova Ves at Wikimedia Commons
Petrova Ves

La Villa de Pedro (Petrova Ves en eslovaco, en húngaro: Péterlak) es un municipio ubicado en el distrito de Skalica, en la región de Trnava al oeste de Eslovaquia. Historia Los primeros documentos de esta villa datan del año 932. Sin embargo, la población fue habitada desde mucho tiempo antes. Estudios arqueológicos evidencian la existencia de asentamientos celtas y posteriormente romanos en la zona. Más adelante, durante el siglo IX d. C., los eslavos se asentaron en este lugar. En aquellos momentos la población pertenecía a la Gran Moravia. A finales del siglo XI d. C. la población fue anexada al Reino Húngaro. Fue entonces cuando un aristócrata húngaro de mucha importancia llegó al lugar y lo nombró "la Villa de Pedro"; Petrova Ves en eslovaco y Peterlak en húngaro. Tras la Primera Guerra Mundial y la caída del imperio austro-húngaro, el estado creado de Checoslovaquia asignó el nombre de Petrova Ves como oficial. Con la disolución del estado checoslovaco en 1993, la Villa de Pedro pasaría a ser parte de Eslovaquia. Geografía La Villa de Pedro está ubicada a una altitud de 207 m y cubre un área total de 14 631 km². Tiene una población de 1063 personas. Demografía Referencias www.petrovaves.sk [1] Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Petrova Ves.
Petrova Ves

Petrova Ves je naseljeno mjesto u okrugu Skalica u Trnavskom kraju u Slovačkoj. Stanovništvo Prema podacima o broju stanovnika iz 2025. godine naselje je imalo 1081 stanovnika. Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 1082 stanovnika bilo ih je tako 1059 slovačke, 9 češke, 6 neutvrđene, 6 inih, 5 mađarske, 4 talijanske, 2 austrijske, 2 njemačke i 1 moravske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 1082 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 867 Rimokatolička Crkva, 164 bez vjerske pripadnosti, 17 neutvrđeno, 10 Evangelistička Crkva, 9 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 4 Grkokatolička Crkva, 4 ad hoc pokreti, 2 Jehovini svjedoci, 1 Pravoslavna Crkva, 1 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 1 razno, 1 Evangelistička metodistička Crkva i 1 Crkva Isusa Krista svetaca posljednjih dana. Izvori Vanjske poveznice Službena stranica naselja (sl.)
Péterlak

Péterlak (szlovákul Petrova Ves, németül Petersdorf, latinul Petrovilla) község Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Szakolcai járásban. Fekvése Holicstól 10 km-re délre fekszik. Története A régészeti leletek tanúsága szerint területén a vaskorban kelta, majd római-barbár település állt. A hagyomány szerint a települést 1093-ban Várady Péter magyar nemes alapította, így róla kapta a nevét. Ekkor a falunak már volt egy fatemploma is. Péterlakot 1332-ben Peturlaka néven említik először. A Váradyak után a Bársony, Farkas, Thebery és Boldizsár családok voltak a birtokosai. 1390-től Beckó urának, Stiborici Stibornak a birtokában állt. Ezután a Czobor család holicsi uradalmának részévé vált. 1736-ban a holicsi uradalom a Habsburgoké lett, akik a jobbágyság megszüntetéséig voltak a földesurai, majd 1918-ig tulajdonosai. Vályi András szerint „PÉTERFALVA. Petersdorf, Petrovaves. Tót falu Nyitra Vármegyében, földes Ura a’ F. Tsászár, lakosai katolikusok, fekszik Egbelnek szomszédságában, Sassinhoz egy mértföldnyire, határja jól termő, vagyonnyai külömbfélék, második osztálybéli.” Fényes Elek szerint „Petrovilla vagy Péterfalva, tót falu, Nyitra vmegyében, Egbell mellett: Lakja 1101 kath., 75 zsidó. Urasági nemesitett jutenyésztés és tehenészet. Határán sok kender terem. Vizimalmok: kath. paroch. templom. F. u. ő cs. k. felsége. Ut. p. Holics.” A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Szakolcai járásához tartozott. Népessége 1910-ben 1086, túlnyomórészt szlovák lakosa volt. 2001-ben 1002 lakosából 991 szlovák volt. 2011-ben 1109 lakosából 1075 szlovák volt. Neves személyek Itt született 1904-ben Gherasim Emil költő.[forrás?] Itt hunyt el 1878-ban Ján Pavelka római katolikus plébános. Itt hunyt el 1957-ben Viktor Ravasz csehszlovák politikus. Nevezetességei A Szentlélek tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1483-ban épült gótikus stílusban. 1762-ben Lotaringiai Ferenc herceg újjáépíttette. Legnagyobb arányú átépítése 1931-ben történt, amikor két mellékhajóval bővítették későbarokk stílusban. Falfestményei 1947-ben készültek. Jegyzetek További információk Hivatalos oldal Községinfó Péterlak Szlovákia térképén
Petrova Ves

Petrova Ves (in ungherese Péterlak, in tedesco Petersdorf, in latino Petrovilla) è un comune della Slovacchia facente parte del distretto di Skalica, nella regione di Trnava. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Petrova Ves Collegamenti esterni Sito ufficiale, su petrovaves.sk.
Petrova Ves

Petrova Ves este o comună slovacă, aflată în districtul Skalica din regiunea Trnava. Localitatea se află la altitudinea de 206 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 14,63 km2 și în 2017 număra 1.074 de locuitori. Istoric Localitatea Petrova Ves este atestată documentar din 1392. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Petrova Ves la Wikimedia Commons
Петрова Вес

Петрова Вес (слч. Petrova Ves) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Скалица, у Трнавском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 1081 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 1082 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 1059 као Словац, 9 као Чех, 6 као непознато, 6 као различите, 5 као Мађар, 4 као Италијан, 2 као Аустријан, 2 као Нијемац и 1 као Морављан. Религија У години 2021. је било 1082 људи по вероисповести: 867 Латинска црква, 164 Без верске припадности, 17 Неоткривено, 10 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 9 Хришћанске цркве у Словачкој, 4 Гркокатолицизам, 4 Ад хок покрети, 2 Јеховини сведоци, 1 Православна црква, 1 Друге и неодређене хришћанске цркве, 1 Друго, 1 Уједињена методистичка црква и 1 Црква Исуса Христа светаца последњих дана. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт (језик: словачки)
Петрова Вес

Петрова Вес (словац. Petrova Ves) — село, громада округу Скаліца, Трнавський край. Кадастрова площа громади — 14.63 км². Населення 1096 осіб (станом на 31 грудня 2020 року). Географія Поруч протікають Унінський потік; Миявська Рудава і Бродський канал. Історія Петрова Вес згадується 1392 року. Населення Примітки Посилання www.petrovaves.sk — офіційний сайт громади Petrova Ves - …. e-obce.sk (словац.). :
Salatín (národní přírodní rezervace)

Salatín je národní přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Partizánska Ľupča v okrese Liptovský Mikuláš, Liptovská Lúžna a Liptovská Štiavnica v okrese Ružomberok v Žilinském kraji. Chráněné území bylo vyhlášeno v roce 1982 a jeho rozloha je 1193 hektarů. Předmětem ochrany je území s pestrou geologickou stavbou, zajímavým georeliéfem, přítomností krasových tvarů reliéfu a množstvím endemických a reliktních druhů. Rezervace se částečně překrývá s národní parkem Nízké Tatry. Nejvyšším bodem území je vrchol hory Salatín (1630 metrů). Dalšími vrcholy v rezervaci jsou Malý Salatín (1444 metrů), Strapatá (1415 metrů) nebo Bohúňovo (1304 metrů). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Salatín na Wikimedia Commons
Dubník (okres Nové Zámky)

Dubník, do roku 1948 Čúz, (maďarsky Csúz) je obec na Slovensku, v okrese Nové Zámky. Žije v nich přibližně 1 500 obyvatel. K 31. 12. 2019 v obci žilo 1606 obyvatel, obyvatelstvo je z 65 % maďarské a z 35 % slovenské národnosti. Historie Obec byla poprvé písemně připomínána v roce 1236 pod názvem Chus. V roce 1247 ji uherský král daroval Sándorovi de Szemere, který ji přičlenil ke svému vlastnictví soustředěnému v obci Lót (ta byla později zničena). V obci se nachází klasicistní zámeček rodiny Csúzyovců, u nichž František Palacký v letech 1817-1823 dělal domácího učitele. V roce 1876 vesnici značně zasáhla epidemie cholery a v roce 1914 vypukla epidemie černých neštovic. Až do Trianonské mírové smlouvy patřila k Žitnodvorskému okresu v Uhersku. V důsledku první vídeňské arbitráže byl Dubník v letech 1938 až 1945 součástí Maďarska. Po skončení 2. světové války došlo k částečné výměně obyvatelstva. Současný název obec získala v roce 1948. V roce 1961 Dubník dosáhl maximálního počtu lidí (2528 obyvatel) a od té doby se počet obyvatel v důsledku vysídlování zmenšoval. V 70. a 80. letech 20. století zajišťovalo dobře fungující jednotné zemědělské družstvo pracovní místa pro přibližně čtyři sta pracovníků – obiloviny, kukuřice, tabák, melouny – a kromě skotu a prasat i kuřecí farmy. Až do roku 1978 existovaly v obci lázně. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Csúz na maďarské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dubník na Wikimedia Commons
Dubník (Nové Zámky)

Dubník (bis 1948 slowakisch „Čúz“; ungarisch Csúz) ist eine Gemeinde im Westen der Slowakei mit 1520 Einwohnern (Stand 31. Dezember 2024), die zum Okres Nové Zámky, einem Kreis des Nitriansky kraj gehört. Geographie Die Gemeinde befindet sich im Donauhügelland (Teil des slowakischen Donautieflands) am Bach Paríž. Das Ortszentrum liegt auf einer Höhe von 146 m n.m. und ist 22 Kilometer von Nové Zámky gelegen. Verwaltungstechnisch gliedert sich Dubník in die Gemeindeteile Dubník und Dvor Mikuláš (ungarisch Szentmiklóspuszta). Geschichte Dubník wurde zum ersten Mal 1236 als Chus schriftlich erwähnt. Bis 1919 gehörte der im Komitat Komorn liegende Ort zum Königreich Ungarn und kam danach zur Tschechoslowakei. Auf Grund des Ersten Wiener Schiedsspruchs lag er 1938–1945 noch einmal in Ungarn. Bevölkerung Ergebnisse nach der Volkszählung 2001 (1775 Einwohner): Sehenswürdigkeiten römisch-katholische Kirche von 1754 evangelische Kirche von 1793 Landschloss des Geschlechts Csúzy Landschloss des Geschlechts Hunyady mehrere Landsitze Persönlichkeiten Nathan Ehrenfeld (1843–1912), Rabbiner Dénes Berinkey (1871–1944), ungarischer Politiker Einzelnachweise Weblinks
Dubník

Dubník (Hungarian: Csúz) is a municipality and village in the Nové Zámky District in the Nitra Region of south-west Slovakia. History In historical records the village was first mentioned in 1236. Geography The municipality lies at an altitude of 138 metres (453 ft) and covers an area of 41.00 km2 (15.83 sq mi) (2025). Population It has a population of 1499 people (2025-12-31). Ethnicity The population is about 65% Hungarian and 35% Slovak. Facilities The village has a public library and a football pitch. Genealogical resources The records for genealogical research are available at the state archive "Statny Archiv in Nitra, Slovakia" Roman Catholic church records (births/marriages/deaths): 1703-1898 (parish A) Lutheran church records (births/marriages/deaths): 1785-1896 (parish B) Reformated church records (births/marriages/deaths): 1815-1945 (parish A) Famous residents Nathan Ehrenfeld (1843–1912), Chief Rabbi of Prague, was a native of Dubník. See also List of municipalities and towns in Slovakia References External links Dubník – Nové Zámky Okolie Surnames of living people in Dubnik
Dubník

Dubník es un municipio del distrito de Nové Zámky en la región de Nitra, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 1499 habitantes.​ Se encuentra ubicado al sur de la región, cerca de los ríos Nitra y Hron (cuenca hidrográfica del Danubio) y de la frontera con Hungría.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Dubník.
Dubník

Dubník jest selo u Okrugu Nové Zámky u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 1499 stanovnika i površinu 41,00 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 1576 stanovnika bilo ih je tako 809 mađarske, 759 slovačke, 104 neutvrđene, 16 češke, 6 romske, 2 njemačke, 1 austrijske, 1 poljske, 1 inih, 1 hrvatske i 1 engleske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 1576 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 912 Rimokatolička Crkva, 480 bez vjerske pripadnosti, 81 neutvrđeno, 51 Kalvinistička, 14 Evangelistička Crkva, 12 Grkokatolička Crkva, 7 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 6 razno, 3 Pravoslavna Crkva, 3 Bratska crkva, 2 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 1 Starokatolička Crkva, 1 Jehovini svjedoci, 1 Evangelistička metodistička Crkva, 1 Apostolska Crkva i 1 ad hoc pokreti. Izvori