Vysoká pec Karol

Vysoká pec Karol (Karlova huť) je pobočkou Slovenského technického muzea v Košicích. Nachází se v katastru obce Vlachovo při soutoku Dobšinského potoka a řeky Slaná. Vysoká pec patřila do širšího hutního komplexu, ve kterém se nacházela i slévárna. Dokladuje historickou technologii výroby surového železa na dřevěném uhlí a zaujme i její architektonické provedení. Karlovu huť eviduje Sheffieldská Univerzita jako jednu z nejvýznamnějších historických vysokých pecí v Evropě. Je to slovenská národní kulturní památka v rejstříku ÚZPF pod č. 2484/1. Historie 1843 – stavba první vysoké pece ve Vlachově, kterou nechal postavit Karol Andráši (1792-1845), která zpracovávala rudu z okolních dolů ve Vlachově, Rejdové a Vyšné Slané. Tato vysoká pec se však nedochovala. 1868 – Emanuel Andráši, přezdívaný také železný hrabě, navrhl založení Šálgotárjanskej akciové společnosti, s cílem zpracovávat gemerské rudy na železo pro výrobu kolejnic. 1870 – stavba vysoké pece Karol, tuto dal postavit Emanuel Andráši (1821 – 1891), syn Karla III, po kterém pec pojmenoval. 1877 – E. Andráši zaregistroval společnost Železiarne grófa Emanuela Andrássyho, do jejichž majetku patřily pece ve Vlachově 1880 – vyřazení starší pece z provozu 1881 – založená Rimavsko-muránsko-šalgotarjánska železiarska účastinná spoločnosť zvaná RIMA, spojením Šálgotárjanskej akciové společnosti s Rima-Muránskou spoločnosťou, při čemž pomáhala vídeňská banka Wiener Bankveiner. Emanuel Andráši byl největším akcionářem 1891 – E. Andráši umírá a majetek dědí syn Gejza Adráši (1856 – 1938), který nakonec prodává společnosti RIMA všechny hutě a hamry od Vidovy po Dobšinou, zůstává ve vedení a je významným akcionářem společnosti 1906 – G. Andráši dává přednost politické kariéře, stává se ministrem vnitra, pak ministrem zahraničních věcí Uherska. 1907 – zastavení provozu Karlovy huti společností RIMA. Parametry pece Výška pece 12 metrů Objem 28 metrů krychlových Pohon dmychadla dvěma vodními koly Palivo zajišťující potřebnou teplotu bylo dřevěné uhlí Výkon v roce 1884 byl 5 162 tun surového železa Pobočka STM Košice Objekt je ve správě Slovenského technického muzea. Je připraven projekt na rekonstrukci. Přístup k objektu je po silnici z Vlachova, směrem na Dobšinou, kde před soutokem Slané a Dobšinského potoka je nalevo odbočka na vedlejší silnici vedoucí přes železniční přejezd, která návštěvníka po několika stovkách metrů přivede před Karlovu huť. Informace lze získat na STM v Košicích. Objekt je (v listopadu 2016) nepřístupný veřejnosti z důvodu přípravy rekonstrukce (viz webové stránky) Tel.: +421 55 683 22 72 Email: stmke@stm-ke.sk. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Vysoká pec Karol na slovenské Wikipedii. Literatura Ladislav Mlynka, Katarína Haberlandová: Kultúrne krásy Slovenska – Technické pamiatky. Bratislava, Vydavatelství Dajama, r. 2007 Peter Štefanča: Bane a železiarne rodiny Andrássyovcov. Rožňava, Roven, r. 2009 Ladislav Tajták a kol .: Dejiny Rožňavy I., II. Košice, Východoslovenské vydavatelství, r. 1978 Peter Zámora a kol .: Dejiny baníctva na Slovensku I. Košice, Tibor Turčan – Banská agentura, r. 2003 Související články Slovenské technické muzeum Vysoká pec Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vysoká pec Karol na Wikimedia Commons Vysoká pec na STM Košice Archivováno 1. 6. 2016 na Wayback Machine. Vysoká pec na Lit. spol. Pravé orechové Karlova huť na Gemer.sk Archivováno 20. 11. 2016 na Wayback Machine. Karlova huť na Čiernediery.sk