Kostel a klášter svaté Kateřiny Alexandrijské (Dechtice)

Kostel a klášter svaté Kateřiny (hovorově též Katarínka) je soubor zaniklých budov františkánského kláštera, poměrně zachovalých kostelních zdí a kostelní věže ze 17. století nacházejících se v pohoří Malé Karpaty u obce Dechtice v Trnavském kraji. Poloha Zříceniny se nacházejí ve střední části Malých Karpat v přírodní rezervaci Katarína asi 3 km západně od obce Dechtice. Přístup k ním je možný po modré značené cestě z obce Naháč asi 2 km severně. Stezka pokračuje k zříceninám hradu Dobrá Voda. Přístup Od hranice CHKO Malé Karpaty je přístup možný pouze pěšky. cesta pěšky z Naháče po modré turistické značce trvá 40 min. cesta pěšky z Dechtic trvá 1 hod. 20 min. Je možnost příjezdu autem na hranici lesa. Dále je zákaz vjezdu. cesta pěšky z Dobré Vody po modré turistické značce trvá 1 hod. 20 min. Historie Klášter františkánského řádu byl založen v roce 1618 na místě, kde se podle legendy zjevovala svatá Kateřina Alexandrijská mladému hraběti a poustevníkovi Janu Apponyimu. Klášterní komplex je postaven v raně barokní stylu s pozdně prvky. Jeho stavitelem byl Ital Pietro Spazzo. V 17. století klášter několikrát poškodily turecké vpády nebo císařská vojska, ale vždy byl znovu zrekonstruován. V důsledku josefínských reforem byl v červenci 1786 klášter zrušen. Mniši museli toto místo opustit, inventář převzaly okolní kláštery a obce a stavba začala chátrat. Nejdůležitější události v historii Kateřinky - chronologie první třetina 15. století – za vlády Zikmunda Lucemburského stála na skalnatém výběžku kamenná gotická kaple na místě dnešního presbytáře kostela sv. Kateřiny. 1617 – sv. Kateřina se zjevila Janu Mancovi z Dechtic, který zde oral. Mladík Ján Apponyi, z hraběcího rodu z Jablonice, vede poustevnický život v jeskyni u kaple Po násilném odvlečení rodiči domů na druhý den umírá. 21. prosinec 1618 – majitel panství, hrabě Kryštof Erdődy, vydává v chtelnickém kaštelu zakládací listinu kláštera františkánů 1646 – obnova a přestavba – rozšíření kostela a kláštera synem zakladatele Gabrielem Erdödym a jeho manželkou Juditou Amade po vyplenění vojsky Juraje Rákocziho I. 1663 – přepadení kláštera Turky a po jejich vypuzení císařskými vojáky, kteří ho rovněž vyplenili a zavraždili zde se ukrývající šlechtice 1683 – klášter poškozen vojáky Imricha Tökölyho 9. leden 1701 – znovuvysvěcení kostela po vraždě lichtenštejnského vojáka rozhněvaným davem při násilném verbování během poutě (1697) 9. září 1710 – ve svatokateřinském klášteře umírá na choleru, které podlehlo několik františkánů, známý náboženský spisovatel píšící už tehdy slovenštinou – Benignus Smrtník, autor díla "Kunst dobre umríti". 1782 – naháčský farář Juraj Fándly si stěžuje na nedaleký klášter sv. Kateřiny. Své rozhořčení vyjádřil i ve známém díle z r. 1789: Dúwerná zmlúva mezi mníchom a diáblom (první dílo psané spisovnou bernolákovskou slovenštinou) 22. červenec 1786 – císař Josef II. – ruší klášter sv. Kateřiny, podobně jako mnoho jiných, které se nevěnovaly dobročinné nebo pedagogické činnosti (celkem 738 klášterů) 10. únor 1787 – poslední řeholníci vystěhováni 1788 – 1792 – opuštěný klášter obývá sedm vojenských invalidů z Trnavy, následně klášter pustne a je rozebírán na stavební materiál 10. květen 1995 – založení "Řádu sv. Kateřiny "na záchranu kláštera dvanácti organizátory na Katerínce. V létě malebné zříceniny po staletích opět ožívají příchodem prvních desítek zachránců Malokarpatská úzkorozchodná lesní železnice V těsném sousedství kláštera, u hájovny, je vybudována expozice, věnovaná malokarpatské lesní úzkorozchodné železnici (1898 – 1960), jejíž trasa Smolenice – Dobrá Voda vedla nedaleko kláštera. Součástí expozice je i krátké kolejiště s dobovými vozidly a bohaté informační panely. Kolejiště se bude postupně rozšiřovat s výhledem na napojení na trasu původní dráhy. Záchrana Katarínky S cílem zabránit dalšímu pustnutí a boření Katarinky vznikl projekt Katarínka, který formou letních mládežnických táborů ve středověkém duchu pracuje na zakonzervování a rekonstrukci pozůstatků někdejšího kostela a kláštera. Probíhá komplexní archeologický, historický, památkový i geofyzikální výzkum. Události v současnosti 1996 – začátek konzervačních prací na zdech kláštera. 1997–2000 – archeologický výzkum, konzervace základů barokní kaple před kostelem. 2000 – objeven a konzervován vstup do kláštera. 2000–2001 – objevena, prozkoumána, vyčištěna a překryta krypta v lodi kostela. 2003–2005 – objeveny a prozkoumány základy gotické kaple v presbytáři kostela – archeologický výzkum. 2004 – konzervován velký štít kostela o výšce 22 metrů; rekonstruována okna a doplněny ručně tesané dubové trámy. Pod sutí v presbytáři byl objeven velký barokní oltář i se sochami sv. Kateřiny, sv. Tekly a torzem anděla. 2005 – konzervována 30 metrů vysoká kostelní věž. Staticky zajištěna prasklá nároží, kde hrozilo zřícení části věže. 2006–2009 – zakonzervovány boční zdi kostela vysoké 12 metrů včetně rekonstrukce pilířů a oken. 2010 – po zimě došlo ke zhroucení čtyřmetrové části zdi kláštera. V létě byl rekonstruován záklenek boční zdi kostela se vzácnou štukovou výzdobou. Kompletně se zakonzervovala koruna věže. Otesaly se trámy na opravu podlaží věže a na způsob historických zdvihacích zařízení se zkonstruoval ruční rumpál na zvedání těžkých břemen do věže. 2011 – zakonzervována severní fasáda věže. Rekonstruováno páté (horní) zvonové podlaží věže ve výšce 25 metrů. Konstrukci zvonového podlaží tvoří 6 dubových ručně tesaných trámů průřezu cca 23x23 cm a sedmý průvlak pod nimi 25x25 cm. 2012 – nově vyzděn jihovýchodní roh presbytáře a přezděn jihovýchodní roh kostela, kterému hrozilo zřícení. Konzervována východní část štítu kostela. 2013 – pokračuje přestavba věže a jejích podlaží na vyhlídku se zapuštěnou skrytou střechou. Konzervována část kláštera, rekonstrukce záklenků a biosanace zdiva. Galerie Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol a kláštor svätej Kataríny Alexandrijskej (Dechtice) na slovenské Wikipedii. Související články Monastýr Seslání Svatého Ducha, Krásny Brod Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel a klášter sv. Kateřiny Alexandrijské na Wikimedia Commons Projekt na záchranu ruin kostela a kláštera sv. Kateřiny - katarinka.sk Naučná stezka Kateřinka na naucnechodniky.sk Článek o minimúzeu lesní železničky při Kateřince na vlaky.net