NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Blatná na Ostrove

Blatná na Ostrove jest selo u Okrugu Dunajská Streda u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 978 stanovnika i površinu 10,77 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 981 stanovnika bilo ih je tako 707 mađarske, 278 slovačke, 38 neutvrđene, 8 romske, 5 češke, 4 ruske, 3 inih, 2 ukrajinske, 2 poljske, 2 bugarske, 1 irske, 1 njemačke, 1 moravske i 1 hrvatske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 981 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 687 Rimokatolička Crkva, 214 bez vjerske pripadnosti, 28 neutvrđeno, 17 Evangelistička Crkva, 14 Kalvinistička, 8 Grkokatolička Crkva, 3 Apostolska Crkva, 2 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 2 razno, 1 Starokatolička Crkva, 1 Pravoslavna Crkva, 1 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 1 Islam, 1 Čehoslovačka husitska crkva i 1 Budizam. Izvori
Blatná na Ostrove

Blatná na Ostrove (in ungherese Sárosfa) è un comune della Slovacchia facente parte del distretto di Dunajská Streda, nella regione di Trnava. Il comune ha dato i natali a István Bittó, Primo ministro del Regno d'Ungheria tra il 1874 ed il 1875. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Blatná na Ostrove Collegamenti esterni Sito ufficiale, su blatnanaostrove.sk.
Blatná na Ostrove

Blatná na Ostrove – wieś (obec) na Słowacji, w kraju trnawskim, w powiecie Dunajská Streda. Położenie Miejscowość położona jest na Nizinie Naddunajskiej. Leży ok. 10 km na zachód od powiatowej Dunajskiej Stredy, w zachodniej części Wyspy Żytniej, znajdującej się pomiędzy korytami Dunaju i Małego Dunaju. Przez wieś biegnie droga nr 63 z Bratysławy do Dunajskiej Stredy, a od północy omija ją biegnąca równolegle Droga ekspresowa R7. Przypisy
Blatná na Ostrove

O Distrito eslovaco de Blatná na Ostrove é um dos sessenta e quatro municípios que formam a Distrito de Dunajská Streda, situada em Região de Trnava, Eslováquia. Demografia Ver também Subdivisões da Eslováquia Eslováquia Distrito de Dunajská Streda Região de Trnava Referências
Blatná na Ostrove

Blatná na Ostrove este o comună slovacă, aflată în districtul Dunajská Streda din regiunea Trnava. Localitatea se află la altitudinea de 121 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 10,78 km2 și în 2017 număra 903 locuitori. Istoric Localitatea Blatná na Ostrove este atestată documentar din 1286. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Blatná na Ostrove la Wikimedia Commons
Блатна на Острву

Блатна на Острву (слч. Blatná na Ostrove, мађ. Sárosfa) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Дунајска Стреда, у Трнавском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 978 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 981 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 707 као Мађар, 278 као Словац, 38 као непознато, 8 као Ром, 5 као Чех, 4 као Рус, 3 као различите, 2 као Украјинац, 2 као Пољак, 2 као Бугар, 1 као Ирциац, 1 као Нијемац, 1 као Морављан и 1 као Хрват. Религија У години 2021. је било 981 људи по вероисповести: 687 Латинска црква, 214 Без верске припадности, 28 Неоткривено, 17 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 14 Калвинизам, 8 Гркокатолицизам, 3 Апостолска црква, 2 Друге и неодређене хришћанске цркве, 2 Друго, 1 Старокатоличка црква, 1 Православна црква, 1 Хришћанске цркве у Словачкој, 1 Ислам, 1 Чехословачка хуситска црква и 1 Будизам. Референце Спољашње везе Крајеви и окрузи у Словачкој Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (8. фебруар 2010) (језик: словачки)
Блатна-на-Острові

Блатна-на-Острові (словац. Blatná na Ostrove, угор. Sárosfa) — село, громада в окрузі Дунайська Стреда, Трнавський край, західна Словаччина. Кадастрова площа громади — 10,78 км². Населення — 903 особи (за оцінкою на 31 грудня 2017 р.). Знаходиться за ~14 км на захід від адмінцентра округу міста Дунайська Стреда. Перша згадка 1286 року. Географія Протікає канал Войка-Крачани Населення Транспорт Автошляхи: (Cesty I. triedy) I/63 (Cesty III. triedy) III/1382, III/1383, III/1384. За ~500 м на північ від села будується автобан R7 (станом на листопад 2018 р.). Пам'ятки Примітки Посилання www.blatnanaostrove.sk — офіційний сайт громади Blatná na Ostrove - …. e-obce.sk (словац.). :
Zvolen Ice Stadium

Zvolen Ice Stadium (Slovak: Zimný štadión Zvolen) is an ice stadium in the city of Zvolen. The stadium has a capacity of 5,675 seats. It is the home stand of the hockey club HKM Zvolen, which leases the stadium from the city of Zvolen. The decisive final match in the 2012/13 season attracted 6,104 spectators. History It was opened in 1969 when the ice rink and engine room were built. In the following seven years, the stadium was roofed over. In the 1980s, a training hall was built. In 2018, the stadium was renovated, with 300,000 euros being contributed from the Slovak Ice Hockey Association. A further 200,000 euros were also invested in by the city of Zvolen. In 2024, the stadium was renamed to Tiposbet Arena Zvolen following following the club's new partnership with bookmaker company Tipos. In 2025, after HKM Zvolen terminated the contract for the winter stadium lease, the venue was transferred to the city administration. On 4 February 2026, there was an ammonia leak coming from the stadium. According to officials, the leak came from the main cooling tank. All roads which accessed to the stadium were closed and employees of nearby companies or residents had to be evacuated. Competitions The international senior tournament, the Pavel Zábojník Memorial, has been held in Zvolen every August since 1999. So far, the event has teams from 11 countries, Belarus, the Czech Republic, France, Hungary, Germany, Poland, Austria, Romania, Russia, Slovenia, Ukraine, and in 2012, a KHL participant – Donbass Donetsk. See also List of indoor arenas in Slovakia References External links Media related to Zimný Štadión Zvolen at Wikimedia Commons
Zimný štadión Zvolen

Le Zimný štadión Zvolen est une patinoire de Zvolen en Slovaquie. Elle ouvre en 1969. Elle accueille principalement le club de hockey sur glace du HKm Zvolen. Liens externes (en) Fiche sur www.hockeyarenas.net Références Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du hockey sur glace Portail de la Slovaquie
Kováčová (okres Rožňava)

Kováčová (maďarsky Kiskovácsvágása) je obec na Slovensku, v okrese Rožňava v Košickém kraji. Žije v ní 57 obyvatel. Historie První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1346. Přírodní poměry Leží v údolí říčky Čremošná ve Slovenském rudohoří. Část území obce se nachází v národním parku Slovenský kras. Do katastrálního území obce před svým zrušením zasahovala národní přírodní rezervace Drieňovec. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kováčová na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Kováčová (Rožňava)

Kováčová, ungarisch Kiskovácsvágása (bis 1927 slowakisch auch „Gemerská Kováčová“; bis 1907 ungarisch Kovácsvágás, alternativ Kovácsi) ist eine Gemeinde im Osten der Slowakei mit 60 Einwohnern (Stand 31. Dezember 2024), die zum Okres Rožňava, einem Teil des Košický kraj, gehört und in der traditionellen Landschaft Gemer liegt. Geographie Die Gemeinde befindet sich im Slowakischen Erzgebirge, zwischen dem Gebirge Volovské vrchy nördlich und dem Slowakischen Karst südlich des Ortes, im Tal des Baches Čremošná im Einzugsgebiet der Slaná. Westlich des Ortes erhebt sich der Berg Drieňovec (804 m n.m.) auf dem Hochplateau Horný vrch. Das Ortszentrum liegt auf einer Höhe von 454 m n.m. und ist 15 Kilometer von Rožňava entfernt. Nachbargemeinden sind Smolník im Norden, Lúčka im Osten, Hrhov und Jablonov nad Turňou im Süden und Drnava im Westen. Geschichte Kováčová wurde zum ersten Mal 1346 als Kouachy schriftlich erwähnt und war im selben Jahr Besitz des Geschlechts Bebek in der Herrschaft der Burg Krásna Hôrka. Gegen Ende des 15. Jahrhunderts wurde der Ort walachisch und Sitz eines Woiwoden, dem alle Walachen in der Gegend unterstanden. Im 16. und 17. Jahrhundert wurde Kováčová verwüstet und nach 1720 wieder besiedelt. 1828 zählte man 115 Häuser und 924 Einwohner, die als Landwirte und Arbeiter in umliegenden Bergwerken und Industriebetrieben beschäftigt waren. Nach dem Niedergang des Bergbaus in der Gegend wohnten 1910 im Ort nur noch 271 Einwohner. Bis 1918/1919 gehörte der im Komitat Gemer und Kleinhont (bis 1881 Komitat Torna) liegende Ort zum Königreich Ungarn und kam danach zur Tschechoslowakei beziehungsweise heute Slowakei. Auf Grund des Ersten Wiener Schiedsspruchs lag er von 1938 bis 1945 noch einmal in Ungarn. Bevölkerung Nach der Volkszählung 2011 wohnten in Kováčová 76 Einwohner, davon 59 Magyaren und 16 Slowaken. Ein Einwohner machte keine Angabe zur Ethnie. 67 Einwohner bekannten sich zur römisch-katholischen Kirche, sechs Einwohner zur reformierten Kirche sowie jeweils ein Einwohner zu den Zeugen Jehovas und zur Evangelischen Kirche A. B. Bei einem Einwohner wurde die Konfession nicht ermittelt. Baudenkmäler römisch-katholische Franz-Xaver-Kirche im neogotischen Stil aus dem Jahr 1866 Einzelnachweise Weblinks Eintrag auf e-obce.sk (slowakisch)
Kováčová, Rožňava District

Kováčová (Hungarian: Kiskovácsvágása) is a village and municipality in the Rožňava District in the Košice Region of middle-eastern Slovakia. History In historical records the village was first mentioned in 1254. Before the establishment of independent Czechoslovakia in 1918, Kováčová was part of Gömör and Kishont County within the Kingdom of Hungary. From 1938 to 1945, it was again part of Hungary as a result of the First Vienna Award. Geography The municipality lies at an altitude of 444 metres (1,457 ft) and covers an area of 13.81 km2 (5.33 sq mi) (2025). Population It has a population of 57 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 57 people by ethnicity 32 as Hungarian, 25 as Slovak and 1 as Not found out. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 57 people by religion 40 from Roman Catholic Church, 10 from None, 4 from Calvinist Church and 3 from Jehovah's Witnesses. Culture The village has a public library. Genealogical resources The records for genealogical research are available at the state archive "Statny Archiv in Kosice, Slovakia" Roman Catholic church records (births/marriages/deaths): 1732-1895 (parish B) See also List of municipalities and towns in Slovakia References External links Official website https://web.archive.org/web/20071027094149/http://www.statistics.sk/mosmis/eng/run.html Surnames of living people in Kovacova
Kováčová (Rožňava)

Kováčová es un municipio del distrito de Rožňava en la región de Košice, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 57 habitantes.​ Se encuentra ubicado al oeste de la región, en la cuenca hidrográfica del río Hernád, y cerca de la frontera con la región de Banská Bystrica y Hungría.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Kováčová.
Kováčová (Rožňava)

Kováčová jest selo u Okrugu Rožňava u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 57 stanovnika i površinu 13,81 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 57 stanovnika bilo ih je tako 32 mađarske, 25 slovačke i 1 neutvrđene narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 57 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 40 Rimokatolička Crkva, 10 bez vjerske pripadnosti, 4 Kalvinistička i 3 Jehovini svjedoci. Izvori
Kiskovácsvágása

Kiskovácsvágása (szlovákul: Kováčová) község Szlovákiában, a Kassai kerület Rozsnyói járásában. Fekvése Rozsnyótól 15 km-re keletre, a Csermosnya-patak partján fekszik. A falu fölött magasodik a Som-hegy, a hozzá fűződő monda szerint a krasznahorkai várat ezen a hegyen kezdték építeni. Története 1254-ben „Kouachy" alakban említik először, a krasznahorkai váruradalomhoz tartozott. 1364-ben „Kowachwagasa" néven említik. 1346-ban a Bebek család birtoka. A 15. század végén vlach pásztorok telepedtek le a környékén. A 16. és 17. században puszta volt és csak 1720 után telepítették be újra. 1828-ban 115 házában 924 lakos élt. A 19. században lakói mezőgazdasággal, bányászattal foglalkoztak, később a környék vállalatainál dolgoztak. A 18. század végén Vályi András így ír róla: „Kovácsi. Magyar falu Torna várm. földes Ura G. Andrásy Uraság, lakosai katolikusok, és másfélék, fekszik Barkához közel, és annak filiája, földgye nehezen miveltetik, és sovány is, tájéka köves." Fényes Elek geográfiai szótórában: „Kovácsvágás, Abauj-Torna v. magyar falu, Kovácsinak is hivatik. Dernőhez keletre 1/2 órányira: 352 kath., 638 ref. lak. Határa nagyobb részt hegyes, köves és sovány; a Somhegyében vasbányákat mivel; tágas erdejében szenet éget. F. u. gr. Andrásy. Ut. p. Rosnyó."[1] Archiválva 2007. szeptember 27-i dátummal a Wayback Machine-ben Borovszky monográfiasorozatának Gömör-Kishont vármegyét tárgyaló része szerint: „Kovácsvágás, a Csermosnya patak mellett fekvő magyar kisközség, 53 házzal és 296 róm. kath. vallású lakossal. Krasznahorka vár tartozéka volt és mint ilyen, a Bebekek többi birtokaival együtt, az Andrássyak uradalmába jutott. Azelőtt Torna vármegyéhez tartozott. Katholikus temploma 1858-ban épült. E község határában feküdt Kornalippa község, mely a tatárjárás alatt pusztult el. Mint puszta 1659-ben még szerepel az Andrássy család birtokai között; hajdani templomának helye még ma is látható. A község postája Dernő, távírója Krasznahorkaváralja és vasúti állomása Rozsnyó." 1920-ig Gömör-Kishont vármegye Rozsnyói járásához tartozott. A templom mellett lévő iskolát 1930-ban építették. 1938 és 1945 között újra Magyarország része. 1980-ban közigazgatásilag Lucskához csatolták. Népessége 1910-ben 271-en, túlnyomórészt magyarok lakták. 2001-ben 95 lakosából 85 magyar és 8 szlovák. 2011-ben 76 lakosából 59 magyar és 16 szlovák. Nevezetességei Római katolikus temploma 1866-ban épült neogótikus stílusban. Gazdasága Mezőgazdasági területe mintegy 300 hektár, ennek egyharmada szántó, a többi rét és legelő (1986-os adat). Jegyzetek További információk Kiskovácsvágása – Kováčová /magyar/ Községinfó Kiskovácsvágása Szlovákia térképén E-obce.sk Archiválva 2008. február 26-i dátummal a Wayback Machine-ben
Kováčová (powiat Rożniawa)

Kováčová (węg. Koskovácsvágása) – wieś (obec) w powiecie Rożniawa, w kraju koszyckim, na Słowacji. Powierzchnia 13,82 km², 62 mieszkańców (2016). Położenie Leży 17 km na wschód od Rożniawy, na wysokości 454 m n.p.m., w górnej części doliny potoku Čremošná, w tzw. Bruździe Borczańskiej. Historia Po raz pierwszy wspominana w 1346 r. jako wieś przynależna do feudalnego "państwa" z siedzibą na zamku Krásna Hôrka, wówczas będącego w rękach rodu Bebeków. Z końcem XV w. osiedlili się tu pasterze wołoscy, a wieś stała się siedzibą lokalnego wojewody wołoskiego (wajdy). W okresie okupacji tureckiej w XVII w. wieś została tak zniszczona, że po 1720 r. musiała być ponownie osiedlona. Mieszkańcy trudnili się hodowlą, pracą w lesie, wydobyciem rud żelaza, a także pracowali w zakładach hutniczych w Bôrce i Drnavie. Obecnie znajdują zatrudnienie głównie w leśnictwie i niedalekiej Rożniawie. W pobliżu kościoła, u podnóży północnych zboczy krasowego Płaskowyżu Górnego Wierchu, znajduje się znane Kováčovskie Wywierzysko o wydajności 30 l/s. Zabytki Kościół katolicki pw. św. Franciszka Ksawerego wzniesiony w latach 1864–1866, neogotycki. Odnawiany w 1900 r. Wyposażenie wnętrza z okresu budowy kościoła. Przykładami ludowej rzeźby są dwa krzyże procesyjne z połowy XIX w. oraz figura Matki Boskiej z końca XVIII w. Przypisy Bibliografia Ďurček Jozef a kolektív: Slovenský kras. Turistický sprievodca ČSSR, č. 41, wyd. Šport, slovenské telovýchovné vydavateľstvo, Bratislava 1989, ISBN 80-7096-020-5.
Kováčová, Rožňava

Kováčová este o comună slovacă, aflată în districtul Rožňava din regiunea Košice, pe malul râului Čermošňa⁠(d). Localitatea se află la altitudinea de 440 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 13,82 km2 și în 2017 număra 58 de locuitori. Istoric Localitatea Kováčová este atestată documentar din 1254. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Kováčová la Wikimedia Commons
Ковачова (Рожњава)

Ковачова (слч. Kováčová) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Рожњава, у Кошичком крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 57 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 57 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 32 као Мађар, 25 као Словац и 1 као непознато. Религија У години 2021. је било 57 људи по вероисповести: 40 Латинска црква, 10 Без верске припадности, 4 Калвинизам и 3 Јеховини сведоци. Референце Спољашње везе Насеља округа Рожњава Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (16. август 2014) (језик: словачки)
Ковачова (округ Рожнява)

Ковачова (словац. Kováčová) — село в окрузі Рожнява Кошицького краю Словаччини, історична область Гемера. Площа села 13,82 км². Станом на 31 грудня 2016 року в селі проживало 62 жителі. Історія Перші згадки про село датуються 1254 роком. Населення Примітки
Šenkvice

Šenkvice jsou obec na Slovensku v okrese Pezinok. Obec vznikla v roce 1964 sloučením Malých a Velkých Čaníkovic. Žije zde přibližně 5 300 obyvatel. První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1256. Název Šenkvice vznikla adaptaci pův. Čanikovce do němčiny. Historie Okolí Šenkvic bylo osídleno již v období neolitu a pocházejí z něj nálezy ze starší doby bronzové i z římského období. První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1256. Obsahuje ji listina uherského krále Bély IV. Po pustošivém vpádu Tatarů chána Bátúa do Uherska v roce 1241 přišli na území patřící pezinskému panství němečtí kolonisté. Mezi roky 1462–1557 neexistuje o Šenkvicích žádná písemná zmínka. Ve druhé polovině 16. století kolonizovali zdejší oblast Chorvati, kteří uprchli z domova před postupem Osmanů. Od roku 1647 vlastnili obec pezinští Pálffyové. První kostel byl v Šenkvicích postaven kolem roku 1350 v gotickém slohu. Po jeho požáru si chorvatští kolonisté postavili na stejném místě nový, který pak postupně rozšiřovali. V roce 1666 došlo k jeho radikální přestavbě prakticky do dochované podoby. Při ní byl kostel opevněn hradební zdí na obranu proti Turkům, kterou uzavírá velká brána, jejíž portál nese letopočet 1682. V říjnu roku 1845 byla uvedena do provozu železniční trať Šenkvice–Pezinok. Přírodní poměry Obec leží v dolině Stoličného potoka v Trnavské pahorkatině v nadmořské výšce 160 metrů. Nachází se 26 kilometrů východně od Bratislavy a šest kilometrů jihovýchodně od okresního města Pezinku. Prochází jí železniční trať Bratislava–Žilina. Pamětihodnosti Ve vsi stojí římskokatolický kostel svaté Anny z roku 1584. Původně šlo o gotickou stavbu, jež byla později přestavovaná v renesančním a barokním slohu. Také hradební zeď kolem kostela s nárožními baštami je vybudována v renesančně-barokním slohu. Další pamětihodnosti jsou socha svatého Urbana z roku 1723 ve vinohradech (zrestaurovaná v roce 2006), socha Nejsvětější Trojice z počátku 20. století a socha sv. Jana Nepomuckého. Kaplička z roku 1888 je zasvěcená Panně Marii Sedmibolestné. Rodáci Ivan Bilský (1955–2016), fotbalista Jozef Figura (1906–2001), římskokatolický kněz, salesián, misionář (misionářem byl 65 let; Japonsko). Je autorem knihy Spod Tatier pod Fujijamu. Anton Figura (1909–1996), římskokatolický kněz, salesián, misionář (misionářem byl 64 let; Kuba, Haiti, Dominikánská republika) Rudolf Granec (1931–1996), filmový režisér Zdena Gruberová (1933–2017), herečka Ján Pravda (1934–2010), kartograf Milan Šavlík (1928–2003), architekt Milan Červenka (1999), podnikatel, filantróp, člen Euskadi Ta Askatasuna Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Šenkvice na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Šenkvice na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Šenkvice

Šenkvice (deutsch [Klein-/Groß-]Schenkwitz, ungarisch [Kis-/Nagy-]Senkőc – bis 1907 [Kis-/Nagy-]Senkvic) ist eine Gemeinde im Okres Pezinok in der Slowakei nördlich von Bratislava. Die Gemeinde entstand 1964 durch den Zusammenschluss der Orte Malé Čaníkovce und Veľké Čaníkovce (bis 1948 slowakisch Malé Šenkvice und Veľké Šenkvice). Der Ort findet seine erste Erwähnung im Jahre 1256. Lage Die Gemeinde liegt im Tyrnauer Hügelland (hier: Donauhügelland), an der Bahnstrecke Bratislava–Žilina. Šenkvice liegt fast am Fuße der Kleinen Karpaten 25 km nordöstlich der Hauptstadt Bratislava im Bezirk Pezinok. Außerdem liegt Šenkvice sechs Kilometer östlich von Pezinok. Die Gemeinde liegt 160 m n.m. im Tal des Baches Sisek (sprich:Sisák). Bevölkerung Sport Seit den 1970er Jahren befindet sich in Šenkvice eine Motocross-Strecke. Außerdem besitzt Senkvice eine Fußballmannschaft (ŠK Senkvice). Außerdem besitzt Šenkvice eine Feldhockey-Mannschaft. Kultur Persönlichkeiten Söhne und Töchter der Gemeinde: Jozef Figura (1906–2001), SDB, katholischer Priester, Jugendseelsorger, und Missionar (Japan). Anton Figura (1909–1996), SDB, katholischer Priester, Jugendseelsorger, und Missionar (Kuba, Haiti, Dominikanische Republik). František Bočko (1947–2025), tschechoslowakischer Turner Einzelnachweise Weblinks
Šenkvice

Šenkvice es un municipio del distrito de Pezinok en la región de Bratislava, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 5325 habitantes.​ Se encuentra ubicado al este de la región, en el valle del río Morava y cerca de la frontera con la región de Trnava y con Austria.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Šenkvice.
Šenkvice

Šenkvice jest selo u Okrugu Pezinok u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 5325 stanovnika i površinu 24,80 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 5260 stanovnika bilo ih je tako 5019 slovačke, 194 neutvrđene, 42 češke, 31 mađarske, 21 inih, 12 rusinske, 10 ruske, 6 njemačke, 5 moravske, 4 srpske, 4 hrvatske, 3 bugarske, 3 albanske, 2 talijanske, 2 romske, 1 židovske, 1 irske, 1 ukrajinske, 1 rumunjske, 1 austrijske i 1 kanadske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 5260 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 3261 Rimokatolička Crkva, 1461 bez vjerske pripadnosti, 228 neutvrđeno, 150 Evangelistička Crkva, 43 ad hoc pokreti, 36 Grkokatolička Crkva, 17 razno, 15 Pravoslavna Crkva, 14 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 11 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 7 poganstvo i prirodni duhovnost, 5 Kalvinistička, 5 Budizam, 2 Islam, 2 Apostolska Crkva, 1 Starokatolička Crkva, 1 Evangelistička metodistička Crkva i 1 Čehoslovačka husitska crkva. Izvori
Šenkvice

Šenkvice este o comună slovacă, aflată în districtul Pezinok din regiunea Bratislava, pe malul râului Stoličný potok⁠(d). Localitatea se află la altitudinea de 160 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 24,81 km2 și în 2017 număra 4.910 locuitori. Istoric Localitatea Šenkvice este atestată documentar din 1256. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Šenkvice la Wikimedia Commons