NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Burg Likava

Die Burg Likava (slowakisch Hrad Likava, Likavský hrad) ist die Ruine einer Höhenburg oberhalb der Gemeinde Likavka im Okres Ružomberok in der Nordslowakei. Die Burg liegt im Chočgebirge über dem Waagtal. Die Entstehung der Burg ist bisher nicht sicher geklärt: einigen Meinungen nach wurde sie von den Tempelrittern, nach anderen vom damaligen Gespan der Gespanschaft Liptau erstellt. Sie wird mit Sicherheit zum ersten Mal 1315 erwähnt, als ein Magister Doncs die Burg von König Karl I. Robert bekommen hatte. Die Burg wurde erbaut, um eine Furt über die Waag bei Rosenberg (heute Ružomberok) sowie eine Handelsstraße in die Landschaft Arwa und weiter nach Polen zu schützen. In den Jahren 1431–34 war Likava im Besitz der Hussiten, die die Burg zerstörten. 1435 wurde die Ruine von Johann Hunyadi wieder aufgebaut, zu weiteren Besitzern gehörten Zápolya, Krušič, Illesházy und Thököly. 1447 wurde Likava Sitz eines Herrschaftsguts, das sich im Westteil von Liptau erstreckte, 1474 zum Sitz des königlichen Eigentümers, nachdem die alte Liptauer Burg abgerissen wurde. Die einfache gotischen Burg wurde mit dem Hinzufügen eines vierstöckigen Palasts im späten 15. Jahrhundert sowie einem Renaissance-Umbau im 16. Jahrhundert und weiteren Baumaßnahmen umfangreich umgebaut. Als letzte dieser Baumaßnahmen wurde in der zweiten Hälfte des 17. Jahrhunderts der Bau der Befestigungsanlagen durchgeführt. Während des Thököly-Aufstandes wurde die Burg von kaiserlichen Truppen zweimal in den Jahren 1670 und 1680 erobert und schwer beschädigt. 1685 wurde sie zum Komitatsgefängnis. Anfang des 18. Jahrhunderts kam sie in den Besitz von Rákoczi und wurde 1707 von kaiserlichen Truppen zerstört. Heute wird die Burgruine von Liptovské múzeum v Ružomberku (Liptau-Museum in Ružomberok) verwaltet, das in der wiedererrichteten Hunyadi-Bastei eine Ausstellung betreibt. Weblinks @1@2Vorlage:Toter Link/www.hradlikava.skGeschichte auf der Seite des Vereins Hortus de Likava (Seite nicht mehr abrufbar. Suche im Internet Archive) (slowakisch) @1@2Vorlage:Toter Link/www.muzeum.skBeschreibung (Seite nicht mehr abrufbar. Suche im Internet Archive), auf muzeum.sk (slowakisch) @1@2Vorlage:Toter Link/likavka.skBeschreibung auf der Seite der Gemeinde Likavka (Seite nicht mehr abrufbar. Suche im Internet Archive) (slowakisch)
Likava

Likava (Likavský hrad) – ruiny średniowiecznego zamku, wznoszące się nad wsią Likavka w powiecie Rużomberk, w kraju żylińskim, w północnej Słowacji. Zamek wzniesiony został na skalistym garbie u podnóży Przedniego Chocza, na pograniczu Kotliny Liptowskiej i Gór Choczańskich. Był najważniejszą twierdzą dolnego Liptowa. Strzegł ważnego strategicznie szlaku handlowego, wiodącego z Liptowa na Orawę i dalej do Polski. Zbudowany po 1335 r. na polecenie potężnego pana feudalnego, żupana Donča. W 1341 r. był już siedzibą załogi wojskowej, strzegącej wspomnianego wyżej szlaku oraz zarządu królewskich majątków w dolnym Liptowie. Przebudowany w XV w. a następnie otoczony w wieku XVII nowymi umocnieniami. Na początku XVIII w. w rękach kuruców Franciszka II Rakoczego. Zburzony w 1707 r. z rozkazu Rakoczego, ustępującego przed wojskami habsburskimi. Prace konserwatorskie i rekonstrukcyjne rozpoczęły się w latach 70. XX wieku. W ich wyniku odbudowano m.in. wieżę zamurowanej starej bramy, trzecią bramę, fragmenty murów dolnego i górnego zamku. Dla turystów udostępniono wspomnianą wieżę (znajduje się tam wystawa dotycząca dziejów zamku) oraz dziedzińce dawnego dolnego zamku. Przypisy
Ликава (замок)

Замок Ликава (словац. Likava), также Ликавский замок (Likavský hrad) — руины замка в окрестностях села Ликавка, округ Ружомберок, самый большой замок в Липтове. Основной задачей замка была охрана важного пути из Поважья в Ораву и Польшу. История Первое письменное упоминание о замке датируется 1315 годом, когда венгерский король Карл Роберт подарил его жупану Дончу. В 1431—1434 годах замок находился в руках гуситского гарнизона. Позже владельцами замка были Янош Хуньяди, Петер Коморовский, Запольяи, Пекри, Ян Крушич, Иллешхази и Тёкёли. После подавления восстания Имре Тёкёли замок перешёл в ведение казны. В 1447 году стал престольным замком и центром королевского замкового владения Ликава, к которому относились следующие города и городки: Ружомберок, Немецка-Люпча (ныне Партизанска-Люпча), Липтовски-Трновец, Селница, Бобровец и ещё семнадцать населённых пунктов. К первоначальному ядру замка после 1435 года был пристроен нижний замок, во второй половине XV века — готический верхний замок. После 1533 года замок был перестроен в ренессансном стиле. Обширные строительные реконструкции были совершены в 1642—1700-х годах: возведены новые укрепления с 5 бастионами. В 1670 году замку нанесла значительный ущерб императорская армия. Позже замок использовался как военное общежитие и престольная тюрьма (1685). В начале XVIII века замок был захвачен представителями рода Ракоци. В 1707 году замок был завоёван и разрушен императорскими войсками. В настоящее время находится в ведении Липтовского музея. В бастионе Хуньяди действует постоянная экспозиция по истории замка. См. также Список замков Словакии Примечания Литература Encyklopédia Slovenska III. Zväzok (K-M), Bratislava, VEDA - vydavateľstvo SAV, 1979 Внешние ссылки Сайт посёлка Ликавка (словац.) ОЗ Хортус де Ликава (словац.) Muzeum.sk — информация (словац.) Замок Ликава — самый большой замок Липтова (словац.)
Čičava

Čičava (též Čičva) je zřícenina hradu na Slovensku asi 13 km od Humenného nad obcí Sedliská na vápencovém kopci nad silniční křižovatkou. První písemná zmínka je z roku 1317, roku 1527 byl vypálen, roku 1711 obsazen královským vojskem. Vlastnily ho rody Rozgoňů, Bátoriů, Nariů. Hrad Čičava stojí na skalisku nad obcí Sedliská na pravém břehu Ondavy. Nachází se na okraji Východoslovenské pahorkatiny, v celku Beskydské předhůří, oddělující Ondavskou vrchovinu od Vihorlatských vrchů. Historie V roce 1270 daroval uherský král Štefan V. magistru Reynoldovi čičavské majetky, ovšem hrad v té době ještě nestál. Postaven byl pravděpodobně někdy mezi lety 1309–1316. Jeho funkcí bylo střežit obchodní cestu do Polska v průsmyku Polská brána. Postupně se stal centrem panství, pod které spadalo až 60 obcí. Během existence vystřídal řadu majitelů, kteří jej rozšiřovali a opevňovali. Ani to však nezabránilo dobytí. Roku 1527 jej dobyl a vypálil Jan Zápolský. V té době na hradě sídlil archiv Zemplínské stolice, který také vyhořel. V roce 1684 byl hrad dobyt během Thökölyho povstání. Hrad byl sice opraven, ale roku 1704 jej dobyli kuruci Františka II. Rákócziho. Ti jej drželi do roku 1711, kdy se velitel hradu František Barkozi bez boje vzdal. Krátce poté jej na příkaz generála Lauckena zbořili. Jádro hradu je částečně zakonzervováno. Popis Původně se jednalo o malou pevnost s věží a nádvořím nepravidelného tvaru. Celý objekt byl obehnán hradbou. Největší přestavba proběhla na přelomu 15. a 16. století, kdy muselo být opevnění přizpůsobeno nové vojenské taktice a rozvoji palných zbraní. Přistavěna byla dělová bašta, která hlídala cestu vedoucí pod hradem. Baštami bylo opatřeno taky nádvoří. Odkazy Literatura PISOŇ, Štefan. Hrady, zámky a kaštiele na Slovensku. Martin: Osveta, 1977. S. 278–279. (slovensky) Související články Seznam hradů na Slovensku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Čičava na Wikimedia Commons Čičava na webu treking.cz Hrad Čičava na webu slovenskehrady.sk
Burg Čičava

Die Ruinen der gotischen Burg Čičava erheben sich auf einem felsigen Gebirgssporn über dem rechten Ufer der Ondava nahe der Gemeinde Sedliská in der Ostslowakei. Die Burg wurde am Anfang des 14. Jahrhunderts gegründet. Besitzer waren Angehörige des (ober-)ungarischen Zweiges der Adelsfamilie Drugeth. Zu Beginn des 16. Jahrhunderts wurde sie stark erweitert und umgebaut, kurze Zeit später brannte sie jedoch nach der Eroberung durch Johann Zápolya aus. 1684 wurde die Burg von Emmerich Thököly besetzt. Seit der Niederlage Rákóczis gegen die Habsburger im Jahr 1711 lag die Burg in Trümmern. Heute sind nur noch die hohen Mauern und ein Wehrturm erhalten. Weblinks Bilder der Burg Čičava
Bratislavský tramvajový tunel

Bratislavský tramvajový tunel je tunel vedoucí pod Hradním vrchem v Bratislavě. Původně sloužil jako silniční, od 80. let 20. století je využíván pouze tramvajemi. Je dlouhý 792 m. Historie Vybudován byl pro kvalitní spojení centra města s Karlovou Vsí a Devínem, neboť cesta po nábřeží Dunaje nebyla ve vyhovujícím stavu. První plány sahají do přelomu 20. a 30. let 20. století, k zahájení jeho výstavby došlo v roce 1943. Tunel byl realizován rakouskou tunelovací metodou. Zprovozněn byl 4. července 1949, vedla jím dvoupruhová silnice, přístupný byl zpočátku i pro pěší, kteří využívali chodníky po celé jeho délce a také odbočnou vedlejší chodbu vedoucí do ulice Palisády u Bratislavského hradu. Vzhledem k nutnosti vytvořit kapacitnější tramvajové spojení s Karlovou Vsí, kde vyrostlo panelové sídliště, byl tunel od 2. prosince 1981 uzavřen. Poté probíhala jeho přestavba na tramvajový tunel, jenž byl otevřen 29. srpna 1983. V letech 2009 a 2010 byl kompletně rekonstruován. Kvůli dlouhodobému zatékání vody musel být v letech 2012–2013 opět uzavřen, neboť byla nutná sanace havarijního stavu. Protiletecký kryt Součástí tunelu je i samostatný protiletecký kryt, tvořený 30 až 50 metrů dlohým tubusem podobného průřezu a provedení jako hlavní tunel. Přístupný je krátkou spojovací chodbou z hlavního tubusu a samostatnou štolou vedoucí na hrad. Jako protiletecký kryt sloužil koncem druhé světové války i rozestavěný hlavní tunelový tubus, přičemž masověji byl budoucí tunel využit jako úkryt zejména po masivním bombardování rafinérie Apollo jednotkami 15. americké letecké armády 16. června 1944. Během poplachu bylo v tunelu počítáno s ukrytím přibližně 10 tisíc osob. Naposledy byl tunel jako úkryt využit během osvobozování Bratislavy začátkem dubna 1945. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bratislavský tramvajový tunel na Wikimedia Commons
Burgbergtunnel (Bratislava)

Der Burgbergtunnel (slowakisch Tunel pod hradným vrchom, andere Bezeichnungen Tunel pod (Bratislavským) hradom – „Tunnel unter der Burg (Bratislava)“, hradný tunel – „Burgtunnel“ oder lokal auch nur električkový tunel – „Straßenbahntunnel“) ist ein 792 m langer Straßenbahn- und ehemaliger Straßentunnel in der Altstadt von Bratislava. Er unterquert den Burgberg und verläuft unter dem Nordteil der Burg Bratislava. Er ist der einzige Straßenbahntunnel in der Slowakei. Das Gefälle im Tunnel beträgt rund 3 %. Geschichte Erste Planungen gab es schon 1929. Erst im September 1943 begann man, den Straßentunnel von beiden Enden ausgehend zu bauen. Er sollte eine gute Verbindung zwischen der Altstadt und dem damaligen Messegelände (heute Park kultúry a oddychu) herstellen und dabei den Podhradie (Schlossgrund) umgehen. Wegen des sich nähernden Frontverlaufes im Zweiten Weltkrieg rechnete man auch mit der Benutzung als Schutzraum. In der Hälfte des Tunnels wurde ein Notausgang zur Straße Palisády (deutsch Palisadenweg) errichtet. Beim Bau wurde der Großteil des im 17. Jahrhundert errichteten jüdischen Friedhofs zerstört. Nur der wertvollste Teil mit 22 Gräbern um die Grabstätte von Moses Sofer blieb erhalten. Das Projekt wurde erst 1949 (andere Angaben sprechen von 1947) vollendet. 1983 wurde er zum Straßenbahntunnel umgebaut und schließlich zum Teil der Straßenbahn Bratislava. Danach wurde die Nutzung des Tunnels durch Fußgänger und Kraftfahrzeuge untersagt. In den 1980er Jahren fand ein größerer Umbau statt; kleinere Sanierungen wurden um das Jahr 2000 durchgeführt. Im Mai 2009 musste der Verkehr im Tunnel wegen des schlechten Bauzustandes eingestellt werden. Die Straßenbahnwagen wurden über das Donauufer umgeleitet. Der Betreiber des Tunnels, Dopravný podnik Bratislava, begann mit einer Renovierung, die sowohl eine Verringerung von Sickerwasser als auch Einführung moderner Sicherheitsstandards bringen sollte. Gleichzeitig wurde der Notausgang und Beleuchtung renoviert und die Hochdruckwasserleitung in einen Sammelkanal unter der Straßenbahn verlegt. Diese Wiederinstandsetzung sollte ursprünglich sechs Monate dauern. Nach mehreren Verzögerungen wurde der Tunnel am 2. September 2010 wieder eröffnet, doch im Februar 2012 wegen Schäden an der Laibung wieder gesperrt. Nach notwendigen Sanierungen ist der Tunnel seit dem 1. Mai 2013 wieder in Betrieb. Weblinks Eintrag in der Internationalen Datenbank der Ingenieurbauwerke V bratislavskom tuneli pod hradom sa uskutočnil kontrolný deň rekonštrukcie, Veterany.eu (slowakisch) Bratislavský električkový tunel, časopis Stavebnictví (slowakisch) Električkový tunel pod Hradom na pol roka zatvoria, Bratislavské noviny (slowakisch) Tunel pod hradom čaká obnova, električky budú môcť ísť rýchlejšie, Pravda (slowakisch) Električkový tunel by mohli vraj otvoriť v auguste, 24hod.sk (slowakisch) Bratislava – Chatam Sofer Memorial (englisch) Tunel pod hradom dnes odovzdali na sanáciu, oprava potrvá pol roka, SME (slowakisch) Električky od 1. mája opäť jazdia cez tunel, Bratislavské noviny (slowakisch)
Cementárna Turňa nad Bodvou

Cementárna Turňa nad Bodvou je slovenská cementárna, která se nachází u obce Dvorníky-Včeláre v bezprostřední blízkosti hranic s Maďarskem. Dnes (stav v roce 2020) je cementárna součástí společnosti CRH (Slovensko). Historie Cementárna byla vybudována v letech 1969 až 1974 v sousedství již dříve pro potřeby Východoslovenských železiarní vybudovaného vápencového lomu. Cementárna byla v rukou státu jako státní podnik Cementáreň Turňa do 1. listopadu 1994. Od tohoto data celý majetek převzala nově vytvořená akciová společnost Cementáreň Turňa. 6. srpna 2001 přešel majetek firmy a tedy i cementárna na akciovou společnost Východoslovenské stavebné hmoty (VSH), která se stala v roce 2012 součástí nadnárodního holdingu Holcim. 1. ledna 2013 VSH zanikly a jejím nástupcem se stala společnost Holcim (Slovensko) se sídlem v Rohožníku (někdejší Hirocem), která od 28. srpna 2015 vystupuje pod názvem CRH (Slovensko). Produkce závodu Hlavním produktem závodu je šedý cement, denní výrobní kapacita dosahuje 2700 tun tohoto produktu. Na provozu závodu se podílí asi 160 pracovníků. K produkci cementu se využívá vápenec, který se těží v nedalekém lomu Včeláre. V cementárně je spalován rovněž odpad, ve značné míře dovážený ze zahraničí. Reference
Цифер

Цифер (на словашки: Cífer) е село в Търнавски край, западна Словакия. Населението му е 4886 души. Разположено е на 139 m надморска височина в Среднодунавската низина, на 10 km югозападно от Търнава и на 33 km североизточно от Братислава. Първите писмени сведения за селището са от 1291 година, когато то е част от Унгария. През 1919 година е включено в новосъздадената Чехословакия, а през 1993 година – в независима Словакия. Население Източници
Cífer

Cífer je obec na Slovensku v okrese Trnava. V obci žije přibližně 4 900 obyvatel. První písemná zmínka o obci pochází z roku 1291. V obci stojí římskokatolický kostel svatého Michaela archanděla postavený v roce 1935 a kaple sv. Jana Nepomuckého pocházející z 18. století. Poloha a charakteristika Cíferem protéká potok Gidra pramenící v Malých Karpatech. K Cíferu patří i dvě místní části – Pác a Jarná. V místní části Pác je římskokatolický kostel svatých apoštolů Petra a Pavla ze 17. století. Na pravém břehu Gidry se na území této části nachází archeologická lokalita Pác s pozůstatky římské vojenské stanice z 1. poloviny 4. století n. l. se zachovalými zděnými základy kasáren a zbytky palisádového opevnění s příkopem a studna. Galerie Osobnosti Marcel Géry (* 1965), slovensko-kanadský plavec, olympijský medailista Laco Lučenič (* 1952), hudebník Antonie Zichyová (1816–1888), uherská šlechtična, manželka Lajose Batthyányho Odkazy Reference Související články Pác (archeologická lokalita) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Cífer na Wikimedia Commons Cífer na Facebooku Oficiální stránky obce
Cífer

Cífer (deutsch Ziffer, ungarisch Cifer – bis 1907 Ciffer) ist eine Gemeinde im Westen der Slowakei mit 4886 Einwohnern (Stand 31. Dezember 2024) und ist einwohnerbezogen die größte Gemeinde des Okres Trnava. Geographie Cífer liegt im südwestlichen Teil des Hügellands Trnavská pahorkatina, einem Teil des slowakischen Donautieflands. Durch den Ort fließt der Bach Gidra, der von den Kleinen Karpaten im Nordwesten heraus verläuft. Das Ortszentrum liegt auf der Höhe von 147 m n.m. und ist 12 Kilometer von Trnava entfernt. Die Gemeinde gliedert sich in den Hauptort Cífer sowie Jarná (bis 1948 slowakisch Gocnod, bis 1960 Božetechovo; deutsch Gottesgnad, ungarisch Gocnód bzw. seit 1913 Dajta) und Pác (vor 1927 Pácy; ungarisch Pusztapát), die 1974 eingemeindet wurden. Geschichte Die ersten Nachweise einer Besiedlung stammen aus der Jungsteinzeit. Bekannt ist vor allem jedoch die archäologische Fundstätte im Ortsteil Pác, mit Funden aus der Bronze- und Eisenzeit, germanische und römische Siedlungen. Der Ort wurde 1291 zum ersten Mal schriftlich erwähnt. Er gehörte zu den Grafen von Lefantovce, seit dem 17. Jahrhundert dann mehreren Herrscherfamilien. Anfang des 18. Jahrhunderts erhielt Cífer das Marktrecht und entwickelte sich als eine Minderstadt. 1828 hatte Cífer 147 Häuser und 1045 Einwohner. Bevölkerung Kultur Städtepartnerschaften Persönlichkeiten Eduard Mahler (1857–1945), ungarischer Orientalist, Naturwissenschaftler und Archäologe Einzelnachweise Weblinks
Cífer

Cífer is a municipality (village) in the Trnava District, Slovakia. It has a population of 4,610. Archaeological finds from the Neolithic, Bronze Age, Roman Period, and early Slavic period have been made in the village. The first written mention of the settlement dates from 1291. It received town status in the early 18th century, but it has lost it since then. Geography The municipality lies at an altitude of 149 metres (489 ft) and covers an area of 29.88 km2 (11.54 sq mi) (2025). Population It has a population of 4901 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 4500 people by ethnicity 4306 as Slovak, 151 as Not found out, 38 as Czech, 25 as Other, 18 as Hungarian, 11 as Russian, 7 as Vietnamese, 6 as Ukrainian, 6 as Rusyn, 5 as Polish, 4 as Romani, 4 as German, 4 as French, 4 as Bulgarian, 3 as Serbian, 3 as Moravian, 2 as Irish, 2 as Romanian, 1 as Italian, 1 as Austrian, 1 as Croatian and 1 as English. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 4500 people by religion 3215 from Roman Catholic Church, 914 from None, 190 from Not found out, 63 from Evangelical Church, 25 from Greek Catholic Church, 19 from Ad hoc movements, 12 from Other and not ascertained christian church, 11 from Eastern Orthodox Church, 10 from Christian Congregations in Slovakia, 8 from Other, 7 from Church of the Brethren, 6 from Paganism and natural spirituality, 6 from United Methodist Church, 4 from Buddhism, 3 from Calvinist Church, 2 from Hinduism, 1 from Old Catholic Church, 1 from Islam, 1 from Czechoslovak Hussite Church, 1 from Seventh-day Adventist Church and 1 from Baptists Church. Sports Cífer are also home to football club ŠK Cífer, which were founded in 1929. Prominent residents Marcel Gery, bronze medal-winner at the 1992 Olympic Games in Barcelona Eduard Mahler, Jewish Hungarian archaeologist Ladislav Lučenič, Slovak musician Mária Hollósyová, Slovak embroider Partner village Prellenkirchen (Austria) Trivia In 1946 the first known complete translation of Bible into Slovak language so called "Camaldolese Bible" had been found in the Roman Catholic parish house of Cífer. See also List of municipalities and towns in Slovakia References Genealogical resources The records for genealogical research are available at the state archive "Statny Archiv in Bratislava, Slovakia" Roman Catholic church records (births/marriages/deaths): 1666-1898 (parish A) Lutheran church records (births/marriages/deaths): 1666-1896 (parish B) Reformated church records (births/marriages/deaths): 1787-1924 (parish B) External links Official website of village Official website of football club ŠK Cífer Archived 2009-02-14 at the Wayback Machine Surnames of living people in Cifer
Cífer

Cífer es un municipio del distrito de Trnava en la región de Trnava, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 4901 habitantes.​ Se encuentra ubicado en el centro de la región, cerca del río Váh (cuenca hidrográfica del Danubio) y de la frontera con la región de Bratislava.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Cífer.
Cífer

Cífer jest selo u Okrugu Trnava u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 4901 stanovnika i površinu 29,88 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 4500 stanovnika bilo ih je tako 4306 slovačke, 151 neutvrđene, 38 češke, 25 inih, 18 mađarske, 11 ruske, 7 vijetnamske, 6 ukrajinske, 6 rusinske, 5 poljske, 4 romske, 4 njemačke, 4 francuske, 4 bugarske, 3 srpske, 3 moravske, 2 irske, 2 rumunjske, 1 talijanske, 1 austrijske, 1 hrvatske i 1 engleske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 4500 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 3215 Rimokatolička Crkva, 914 bez vjerske pripadnosti, 190 neutvrđeno, 63 Evangelistička Crkva, 25 Grkokatolička Crkva, 19 ad hoc pokreti, 12 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 11 Pravoslavna Crkva, 10 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 8 razno, 7 Bratska crkva, 6 poganstvo i prirodni duhovnost, 6 Evangelistička metodistička Crkva, 4 Budizam, 3 Kalvinistička, 2 Hinduizam, 1 Starokatolička Crkva, 1 Islam, 1 Čehoslovačka husitska crkva, 1 Adventisti sedmog dana i 1 Baptistička Crkva. Izvori
Cífer

Cífer (in tedesco Ziffer, in ungherese Cifer o Ciffer) è un comune della Slovacchia facente parte del distretto di Trnava, nella regione omonima. Nel suo territorio sono stati ritrovati reperti del neolitico, dell'età del bronzo dell'epoca romana e di quella protoslava. La prima menzione scritta di Cífer risale al 1291. Ha ricevuto lo status di città nel XVIII secolo, perdendolo successivamente. Frazioni di Cífer sono Jarná (in tedesco Gottesgnad) e Pác (in tedesco Patzdorf). Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Cífer Collegamenti esterni Sito ufficiale, su cifer.sk.
Cífer

Cífer – wieś na Słowacji w powiecie Trnawa. Jej częścią są dwie istniejące wcześniej miejscowości – Pác i Jarná. Znajduje się tutaj kościół parafialny św. Michała Archanioła oraz kaplica św. Jana Nepomucena z XVIII wieku. Starostą wsi jest Maroš Sagan. W miejscowości działają kluby: piłkarski ŠK Cífer, oraz piłki ręcznej TJ Sokol Cífer, który obecnie gra w I lidze słowackiej. Przypisy
Cífer

Cífer este o comună slovacă, aflată în districtul Trnava din regiunea Trnava. Localitatea se află la altitudinea de 139 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 29,88 km2 și în 2017 număra 4.260 de locuitori. Istoric Localitatea Cífer este atestată documentar din 1291. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Cífer la Wikimedia Commons