NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Rovienkové pleso

Rovienkové pleso, Rovienkové plieska (polsky Rówienkowe Stawky) jsou proměnlivou skupinou drobných jezírek v přední části Rovienek ve Vysokých Tatrách. Vyschlá jezerní plocha má rozlohu 0,0173 ha. Je 18 m dlouhá a 16 m široká. Nachází se v nadmořské výšce 1795 m. Název Pojmenované je (jsou) podle jejich polohy v Rovienky, které za své pojmenování vděčí charakteristickým nížinným plochám, rovinkám. Starší literatura se o nich nezmiňuje. Vodní režim Pokud jsou na mapách zakreslena, tvoří tříčlennou skupinu s názvem Rovienkové plieska nebo jen jediné Rovienkove pleso, které má stálý charakter a je umístěné nad Rovienkovým vodopádem. Jejich vodní hladina závisí na množství srážek. Menší vlivem teplého počasí vysychají. Na mapách je vyznačeno jedno nevysychající pleso. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Rovienkové pleso na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Rovienková dolina na treking.sk
Motyčky-Dolný Jelenec-Staré Hory

Vodní dílo Motyčky-Dolný Jelenec-Staré Hory je vodní dílo v povodí Starohorského potoka v okrese Banská Bystrica. Skládá se z několika částí, první dvě byly vybudovány v letech 1923 až 1926, třetí, u obce Uľanka byla jen projektována. Skládá se ze dvou přehradových-derivátových stupňů. Celkem má vodní dílo délku asi 5 km a spád 178 metrů. Dle diplomové práce na Katedře výkonových elektrotechnických systémů Elektrotechnické fakulty Žilinské univerzity v Žilině se jedná o nejstarší vysokotlakou soustavu v SR. První stupeň Vodní dílo Motyčky Vodní dílo Motyčky je akumulační nádrž v obci Motyčky. Její stavba začala v roce 1923. Dokončena byla v roce 1926, kolaudace se uskutečnila až 23. listopadu 1938. Hlavním účelem je výroba elektrické energie. Vodní dílo se však využívá i k rybolovu. Celkový objem vodního díla je 57 918 m³, minimální provozní hladina je v úrovni 663 m, maximální 666 m. Hráz typu Ambursen je dlouhá 150 metrů, obsahuje protimrazové zdivo. Přivaděč Motyčky-Jelenec Přivaděč dodává vodu z VD Motyčky do VE Dolní Jelenec. Sestává z přívodní štoly dlouhé 1234 m s výškou 1,7 m, vyrovnávací komory vysekané do skály s průměrem 9,0 m a kalového sběru. Elektrárna Dolný Jelenec Elektrárna v Dolném Jelenci má dvě strojovny a dvě Francisovy turbíny. V roce 2010 vydal Úřad pro regulaci síťových odvětví povolení k provozu vodní elektrárny Dolný Jelenec s instalovaným výkonem 1,12 MW a roční výrobou 1,6 GWh firmě Stredoslovenská energetika. Podle jiných zdrojů je instalovaný výkon 1,05 MW. V roce 1989 elektrárna vyprodukovala 3,38 GWh elektřiny. Voda z elektrárny odtéká do vyrovnávací nádrže 2. stupně. Z Dolního Jelence bylo s vodním dílem postavené 22 kV vedení do Banské Bystrice. Druhý stupeň Nádrž Dolný Jelenec Vodní nádrž je vybudována na toku Jeleneckého potoka, levostranného přítoku Starohorského potoka. Byla také postavena v letech 1923 až 1926, oficiálně kolaudovaná 23. listopadu 1938. Hlavním účelem je "zachytávání průtoků z Jelenské doliny, vod Starohorského potoka z mezipovodí, které jsou do nádrže přiváděny přes štolu od hate" tuf "a také odpadních vod z VE Jelenec ". Celkový prostor nádrže je 35 655 m³, její minimální provozní hladina je v úrovni 558 m, maximální 562 m. Železobetonová hráz typu Ambursen má délku 76,55 m a výšku 8,65 m. Odběrné zařízení zvané Tuf odvádí štolou dlouhou 159 m do nádrže vodu ze Starohorského potoka. Elektrárna Staré Hory Elektrárna byla vybudována v letech 1923 až 1926, obsahuje dvě horizontální turbíny typu Francis. V roce 2010 vydal Úřad pro regulaci síťových odvětví povolení k provozu vodní elektrárny Staré Hory s instalovaným výkonem 1,98 MW a roční výrobou 1,8 GWh firmě Stredoslovenská energetika. Podle jiných zdrojů je instalovaný výkon 1,1 MW. V roce 1989 elektrárna vyprodukovala 4,05 GWh elektřiny. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Vodné dielo Motyčky-Dolný Jelenec-Staré Hory na slovenské Wikipedii.
Plavečské štrkoviská

Plavečské štrkoviska (slovensky Plavečské štrkoviská) jsou chráněný areál v katastrálním území obce Plaveč v okrese Stará Ľubovňa v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 66,14 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita výskytu bobra evropského (Castor fiber). Reference
Pod Dudášom

Pod Dudášom je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Hriňová v okrese Detva a Očová v okrese Zvolen v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1980 a jeho rozloha je 6,24 hektaru. Předmětem ochrany je fragment původních lesů Poľany v závěru Hrochoťského údolí. Rezervace leží na území chráněné krajinné oblasti Poľana. Reference
Pod Latiborskou hoľou

Pod Latiborskou hoľou je národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Jasenie v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1964 a jeho rozloha je 161,23 hektaru. Předmětem ochrany jsou biotopy bukových a jedlovo-bukových květnatých lesů na jižních svazích Nízkých Tater. Rezervace je součástí národního parku Nízké Tatry. Reference
Pod Ruským

Pod Ruským je národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Stakčín v okrese Snina v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno či novelizováno v roce 1988 a jeho rozloha je 11,14 hektaru. Předmětem ochrany jsou vzácná a ohrožená společenstva mokřadních luk Bukovských vrchů. Lokalita leží na říční terase Cirochy. Její celoroční zamokření je způsobené nepropustným flyšovým podložím. V rezervaci rostou rostliny z čeledi vstačovitých. Rezervace je součástí národního parku Poloniny. Reference
Pod Starým vrchom

Pod Starým vrchom je přírodní rezervace v katastrálním území obce Šrobárová v okrese Komárno v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2002 a jeho rozloha je 3,6513 hektaru. Předmětem ochrany je sprašová stráň s vegetací stepního charakteru a výskytem teplomilných druhů rostlin. Reference
Pod Strážnym hrebeňom

Pod Strážnym hrebeňom je bývalá národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Plešivec v okrese Rožňava v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1966 a jeho rozloha byla 96,67 hektaru. Předmětem ochrany byla společenstva dřínových doubrav ve Slovenském krasu. Chráněné území bylo k 1. lednu 2024 zrušeno a začleněno do systému zón národního parku Slovenský kras. Reference
Pod šťavicou

Pod šťavicou je chráněný areál v katastrálním území Hrabovo obce Kalinovo v okrese Poltár v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2001 a jeho rozloha je 9,76 hektaru. Předmětem ochrany jsou vegetační stádia lokality s výskytem kosatce sibiřského (Iris sibirica). Reference
Podbanište

Podbanište je jeskyně a národní přírodní památka v katastrálním území obce Slizké v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2001. Předmětem ochrany je fluviokrasová jeskyně s neporušenou krápníkovou výzdobou v prostředí krasu rozčleněného vrásovo-zlomovými strukturami. Reference
Podlavické výmole

Podlavické výmole jsou chráněný areál v katastrálním území Podlavice města Banská Bystrica v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1998 a jeho rozloha je 26,77 hektaru. Předmětem ochrany jsou lesní společenstva s výskytem rostlin z čeledi vstavačovitých. Reference
Podmořský sesuv

Podmořský sesuv (slovensky Podmorský zosuv) je přírodní památka v katastrálním území obce Víťaz v okrese Prešov v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1989 a jeho rozloha je 0,51 hektaru. Předmětem ochrany je strmá, asi čtyřicet metrů vysoká skalní stěna, která vznikla těžbou kamene na styku Šarišské vrchoviny a Čierné hory. Lokalita je ukázkou bazálního souvrství paleogénu. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Podmorský zosuv na Wikimedia Commons
Podsalašie

Podsalašie je přírodní památka v katastrálním území obce Horná Súča v okrese Trenčín v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1997 a jeho rozloha je 14,8 hektaru. Předmětem ochrany je geologicky a geomorfologicky podmíněná mykologická lokalita. Reference
Pohorelské vrchovisko

Pohorelské vrchoviště (slovensky Pohorelské vrchovisko) je přírodní rezervace v katastrálním území obce Pohorelá v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1979 a jeho rozloha je 26,62 hektaru. Předmětem ochrany je komplex rašelinných luk se vzácnými vrchovištními rostlinnými společenstvy podél horního toku Hronu. Reference
Pokoradzská jezírka

Pokoradzská jezírka (slovensky Pokoradzské jazierka) jsou přírodní rezervace ve správních územích obce Dražice a města Rimavská Sobota v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 15,87 hektaru. Předmětem ochrany je soustava jezírek na Pokoradzské tabuli, která vznikla sesuvy vulkanoklastik a jsou domovem přirozených mokřadních a vodních rostlinných společenstev. Reference
Polianske rašelinisko

Polianske rašelinisko je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Henclová a Švedlár v okrese Gelnica v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 19,31 hektaru. Předmětem ochrany je rozsáhlé rašeliniště a komplex hodnotných rostlinných společenstev na přilehlých pastvinách s výskytem ohrožených druhů hub. Reference
Polková

Polková je přírodní rezervace v katastrálním území obce Klokočov v okrese Čadca v Žilinském kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 s rozlohou rozloze 5,08 hektaru. Předmětem ochrany jsou oligotrofní rašelinné louky s výskytem vzácných a chráněných druhů rostlin. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Kysuce. Reference
Poľovnícky les

Poľovnícky les je chráněný areál v bratislavské městské části Podunajské Biskupice v okrese Bratislava II v Bratislavském kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 7,5 hektaru. Předmětem ochrany je porost topolu bílého (Populus alba) v Podunajské nížině. Chráněný areál je součástí chráněné krajinné oblasti Dunajské luhy. Reference
Ponická dúbrava

Ponická doubrava (slovensky Ponická dúbrava) je národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Poniky v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno či novelizováno v letech 1895 a jeho rozloha je 13,34 hektaru. Předmětem ochrany jsou společenstva acidofilních bučin na křemencích. Historie Chráněné území poprvé vyhlásilo Uherské královské ministerstvo orby v Budapešti pod názvem Slovenská Ľupča, Ponická Huta. Vyhlašovací dokumentace z roku 1895 se nedochovala, ale je zmíněna ve výnosu Ministerstva školství a národní osvěty z roku 1933. V roce 1955 byla tzv. částečná rezervace přehlášena na státní přírodní rezervaci. V roce 1983 se původní název Ponická Huta změnil na ŠPR Ponická dúbrava a zároveň se zvýšila rozloha chráněného území z 10,83 na 13,34 hektaru. Status národní přírodní rezervace získala v roce 1994. Území se překrývá se stejnojmennou evropsky významnou lokalitou. Geologie, geomorfologie Rezervace leží ve Slovenském středohoří, v celku Zvolenská kotlina a podcelku Ponická vrchovina na jižním úbočí pod Ponickou Hutou, v nadmořské výšce 500–650 metrů. V podloží se vyskytují sedimentární horniny ze spodního triasu: světlé křemence, které směrem k západu přechází do břidlic, křemitých pískovců a písčitých vápenců. Zejména ve východní části území je členitý reliéf formován erozními procesy, jehož působením vzniklo skalní město. Flora a fauna Ačkoliv na území rezervace převládají bučiny a acidofilní bučiny, buk lesní (Fagus sylvatica) se v nich vyskytuje jen ojediněle, protože byl vytlačen dubem a jedlí bělokorou (Abies alba). Jedle převládá v západní části území, kde ji doplňuje příměs borovice lesní (Pinus silvestris) a smrku ztepilého (Picea abies). Ve východní části roste především dub zimní (Quercus petraea), jehož růst je na lokalitě omezen. Dub se často objevuje ve formě výmladkových trsů s pokřivenými kmeny. Z významnějších druhů ptáků se v rezervaci žije například čáp černý (Ciconia nigra), jeřábek lesní (Tetrastes bonasia), datel černý (Dryocopus martius), ořešník kropenatý (Nucifraga cariocatactes), sýkora uhelníček (Parus ater) nebo hýl obecný (Pyrrhula pyrrhula). Reference
Poniklecová lúčka

Poniklecová lúčka je přírodní rezervace v katastrálním území obce Malý Horeš v okrese Trebišov v Košickém kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 1964 a jeho rozloha je 0,4 ha. Předmětem ochrany je lokalita s hojným výskytem koniklce lučního (Pulsatilla pratensis). Reference
Poš

Poš je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Stará Lesná v okrese Kežmarok, Nová Lesná a Tatranská Lomnica v okrese Poprad v Prešovském kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 1991 a jeho rozloha je 20,82 hektaru. Předmětem ochrany jsou přechodná rašeliniště a slatiniště s výskytem ohrožených, vzácných a endemických druhů rostlin, zbytky porostů podmáčených březových olšin a borových smrčin. Rezervace je součástí Tatranského národního parku. Reference
Potok Chrenovka

Potok Chrenovka je přírodní památka v katastrálních územích obcí Bešeňov, Bánov a Dolný Ohaj a města Nové Zámky v okrese Nové Zámky v Nitranském kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 1984 a jeho rozloha je 25,88 hektaru. Předmětem ochrany je jeden z posledních neregulovaných vodních toků v novozámeckém okrese, s fragmenty přirozených porostů v intenzivně obhospodařované krajině. Reference
Potok Machnáč

Potok Machnáč je přírodní památka v katastrálních územích obcí Bobot, Horňany, Motešice a Petrova Lehota v okrese Trenčín v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1983 a jeho rozloha je 8,89 hektaru. Předmětem ochrany je zachovalý podhorský potok s cennými břehovými porosty. Reference
Pramenisko Tople

Pramenisko Tople je národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Livovská Huta v okrese Bardejov v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2002 a jeho rozloha je 28,66 hektaru. Předmětem ochrany je prameniště řeky Topľa a přirozené porosty čergovských jedlobučin a horských luk. Reference
Rezerwat przyrody Pramenisko Tople

Rezerwat przyrody Pramenisko Tople (Źródlisko Topli) – rezerwat przyrody w Górach Czerchowskich na Słowacji. Powierzchnia: 28,66 ha. Położenie Rezerwat obejmuje teren w zamknięciu doliny rzeki Topli, na terenie katastralnym wsi Livovská Huta, w powiecie Bardejów. Obejmuje źródliska Topli wraz z przyległymi stokami głównego grzbietu Gór Czerchowskich na wysokości od 975 do 1070 m n.p.m. Historia Rezerwat został powołany 1 maja 2002 r. przez władze kraju preszowskiego. Flora Tereny rezerwatu porośnięte są głównie buczyną karpacką, w której lokalnie dość licznie występują jodła pospolita i jawor. Niedawny wyrąb w dolinie jest sztucznie zalesiony świerkiem. Bogata jest również flora górskich łąk w górnej części rezerwatu, sięgających pod główny grzbiet Gór Czerchowskich. Bibliografia Dostál Ľudovít: Ochrana prírody okresu Bardejov, wyd. Východoslovenské vydavateľstvo, Košice 1981. Čergov. Turistická mapa 1:50000, 3 wydanie, wyd. VKÚ a.s., Harmanec 2006, ISBN 80-8042-474-8.
Pramenište

Pramenište je národní přírodní rezervace se v katastrálním území Tatranská Lomnica města Vysoké Tatry v okrese Poprad v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1991 a jeho rozloha je 45,57 hektaru. Předmětem ochrany jsou rašeliniště a nejstarší reliktní borovicově-březový porost na náplavech pod Vysokými Tatrami. Na lokalitě se vyskytuje všivec žezlovitý (Pedicularis sceptrum-carolinum). Rezervace je součástí Tatranského národního parku. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Pramenište na Wikimedia Commons
Predajnianska slatina

Predajnianska slatina je přírodní rezervace v katastrálním území obce Predajná v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1983 a jeho rozloha je 11,35 hektaru. Předmětem ochrany jsou zachovalá významná mokřadní společenstva rostlin a živočichů. Reference
Predajnianske vodopády

Predajnianske vodopády jsou přírodní památka v katastrálním území obce Predajná v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1991 a jeho rozloha je 11,7 hektaru. Předmětem ochrany jsou kaskádovité vodopády a kamenné moře se zachovalými společenstvy rostlin a živočichů, typických pro podhorský vegetační stupeň na podloží tvořeném horninami krystalinika. Reference
Prepadlisko

Prepadlisko je přírodní rezervace v katastrálním území obce Kostolná-Záriečie v okrese Trenčín v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1986 a jeho rozloha je 7,83 hektaru. Předmětem ochrany je slatinná olšina s mokřadními společenstvy. Reference
Pri Bútľavke

Pri Bútľavke je přírodní rezervace v katastrálním území obce Hrochoť v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 21,5 hektaru. Předmětem ochrany jsou zachovalé části původních lesů s výskytem tisu červeného (Taxus baccata) a se skalními společenstvy. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Poľana. Reference
Pri Orechovom rade

Pri Orechovom rade je chráněný areál v katastrálním území města Komárno v okrese Komárno v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2012 a jeho rozloha je 1,7 hektaru. Předmětem ochrany jsou biotopy vnitrozemských slanisek a slaných luk a panonských slaných stepí a slanisek. Reference
Príbrežie Ružinej

Príbrežie Ružinej je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Ružiná a Divín v okrese Lučenec v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1997 a jeho rozloha je 40,78 hektaru. Předmětem ochrany je hnízdní biotop s výskytem vzácných druhů vodních ptáků, obojživelníků, fytofilních ryb a trvalým výskytem vydry říční (Lutra lutra). Reference
Prielom Muráňa

Průlom Muráně (slovensky Prielom Muráňa) je přírodní památka v katastrálních územích obcí Bretka a Meliata v okrese Rožňava v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1980 a jeho rozloha je 39,556 hektaru. Předmětem ochrany je zakleslý meandr na dolním toku řeky Muráň s pozůstatky teplomilné lesní a stepní vegetace se vzácnými druhy rostlin a živočichů. Reference
Prielom Teplého potoka

Prielom Teplého potoka je zrušená přírodní památka v katastrálním území obce Liptovské Revúce v okrese Ružomberok v Žilinském kraji na Slovensku. Chráněné území bylo vyhlášeno v roce 1984 a jeho rozloha byla 20,94 hektaru. Předmětem ochrany byl geomorfologický útvar vytvořený erozní činností Teplého potoka v druhohorních vápencích, 180 metrů dlouhý a 20–40 metrů široký. Přírodní památka byla zrušena k 1. lednu 2024 a její území se stalo součástí zón národního parku Velká Fatra. Reference
Prielom Teplého potoka

Prielom Teplého potoka – pomnik przyrody w Wielkiej Fatrze na Słowacji. Znajduje się w obrębie wsi Liptovské Revúce w powiecie Rużomberk, kraju żylińskim. Prielom Teplého potoka znajduje się w Teplej dolinie (odnoga Revúckiej doliny). Utworzono go w 1984 roku na powierzchni 20,94 ha dla ochrony rzadkiej formacji geomorfologicznej, powstałej w wyniku erozyjnej aktywności Teplego potoku w masywnych wapiennych warstwach mezozoiku. Obejmuje przełomowy odcinek potoku o długości około 180 m, szerokości 20–40 m, głębokości 10–20 m, oraz fragment skalistych zboczy z jaskiniami. Obszar ochronny ma najwyższy, piąty stopień ochrony. W obrębie chronionego obszaru Prielom Teplého potoka znajduje się szereg skalistych wychodni, a w nich jaskinie. W dolnej części obszaru znajduje się obudowane źródło wody, a w korycie potoku Dolný vodopád Teplého potoka. Przez chroniony obszar prowadzi szlak turystyczny. Zaczyna się przy drodze asfaltowej z Liptovskiej Osady do wsi Liptovské Revúce (rozdroże Teplé). Teplé – Teplá dolina – Severné Rakytovské sedlo. Czas przejścia: 2:45 h (z powrotem 2:15 h). Przypisy
Primovské skály

Primovské skály (slovensky Primovské skaly) jsou přírodní rezervace v katastrálním území obce Hôrka v okrese Poprad v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1982 a jeho rozloha je 7,61 hektaru. Předmětem ochrany jsou zachovalá reliktní rostlinná společenstva na melafyrových skalách. Reference
Príslopy

Príslopy jsou přírodní rezervace v katastrálním území obce Očová v okrese Zvolen v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 0,22 hektaru. Předmětem ochrany jsou rašelinná společenstva s výskytem rosnatky okrouhlolisté (Drosera rotundifolia). Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Poľana. Reference
Prosisko

Prosisko je přírodní rezervace v katastrálním území obce Zvolenská Slatina v okrese Zvolen v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1998 a jeho rozloha je 20,8 hektaru. Předmětem ochrany jsou lesní společenstvo s výskytem reliktní mochničky trojčetné Magicovy (Waldsteinia ternata subsp. magicii). Reference
Pstruša

Pstruša je přírodní rezervace se v katastrálním území obce Stožok v okrese Detva v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1979 a jeho rozloha je 7,36 hektaru. Předmětem ochrany jsou vlhkomilná luční společenstva s hojným výskytem řebčíku kostkovaného (Fritillaria meleagris). Reference
Pucovské zlepence

Pucovské zlepence jsou přírodní památka v katastrálním území obce Pucov v okrese Dolný Kubín v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 4,85 hektaru. Předmětem ochrany je geologická lokalita s výchozem paleogenních slepenců v Oravské vrchovině. Reference
Pusté pole

Pusté pole je přírodní rezervace v katastrálním území obce Zlatá Baňa v okrese Prešov v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1983 a jeho rozloha 6,24 hektaru. Předmětem ochrany je lokalita s nejhojnějším výskytem koniklece velkokvětého (Pulsatilla grandis) ve Slanských vrších. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Pusté pole na Wikimedia Commons
Radomská slatina

Radomská slatina je chráněný areál v katastrálním území obce Radoma v okrese Svidník v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2000 a jeho rozloha je 0,998 hektaru. Radomská slatina vznikla v místech staršího chráněného areálu Slatina pri Šarišskom Štiavniku. Ten byl vyhlášen roku 1990 a zrušen k 1. prosinci 2000. Předmětem ochrany jsou louky s mozaikou mokřadních společenstev, halofilní vegetací a výskytem chráněných a ohrožených druhů rostlin. Reference
Radvanovské skalky

Radvanovské skalky jsou chráněný areál v katastrálním území obce Radvanovce v okrese Vranov nad Topľou v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 0,76 hektaru. Chráněný areál je rozdělen na dvě oddělené plochy na vyvýšenině bradlového pásma, narušené historickou těžbou písku. Roste v nich pestré xerotermní společenstvo s hojným výskytem koniklece velkokvětého (Pulsatilla grandis). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Radvanovské skalky na Wikimedia Commons
Ragáč

Ragáč je národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Hajnáčka v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1964 a jeho rozloha je 9,73 hektaru. Předmětem ochrany je soubor geologických a geomorfologických jevů dokumentujících finální sopečnou činnost a přirozených lesních společenstev Cerové vrchoviny s výskytem chráněných a vzácných druhů rostlin a živočichů. Reference
Rankovské skály

Rankovské skály (slovensky Rankovské skaly) jsou přírodní rezervace v katastrálním území obce Rankovce v okrese Košice-okolí v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1976 a jeho rozloha je 23,73 hektaru. Předmětem ochrany je skalní komplexu ve Slanských vrších s výskytem vzácných a ohrožených druhů rostlin. Reference
Raškovský luh

Raškovský luh je přírodní rezervace v katastrálním území obce Malé Raškovce v okrese Michalovce v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1986 a jeho rozloha je 16,23 hektaru. Předmětem ochrany zbytek lužního lesa a lužních (aluviálních) luk s výskytem řebčíku kostkovaného (Fritillaria meleagris). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Raškovský luh na Wikimedia Commons