NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kolárovo

Kolárovo (mađ. Gúta) je grad u Nitranskom kraju u jugozapadnoj Slovačkoj. Grad upravno pripada Okrugu Komárno. Zemljopis Grad Kolárovo se nalazi u Podunavskoj nizini na slivu rijeka Váh i Malog Dunava. Dio grada nalazi se na Velikom Žitnom Otoku. Udaljen je od okružnog središta Komárna 20 km. Povijest Naselje se spominje po prvi put 1268. godine i tijekom svog postojanja je mijenjao svoje ime nekoliko puta (Stará Gúta, Veľká Gúta, Mala Gúta). Prvo mjesto bilo je Mala Guta i bio je smještena na desnoj obali rijeke Váh, pokraj rijeke Nitre. Ovo naselje se također naziva i Stara Guta a spominje se 1268. godine U 14. stoljeću osnovano je drugo naselje nazvano Velika Guta. Nakon Mohačke bitke stanovnici dvaju sela, uplašeni od Turaka, premještaju se na sigurnije mjesto na desnoj obali Malog Dunava na Žitni Otok, gdje se danas Kolárovo nalazi. Godine 1573. selo je opljačkao turski beg. Velika Guta je uništena zajedno sa svojim starim crkvama, iako je selo djelomično bio zaštićeno nasipom koji su bili dio tvrđave Kolárovo. Godine 1551. selo je dobio status grada. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 10 572 stanovnika bilo ih je tako 8086 mađarske, 2348 slovačke, 626 neutvrđene, 58 češke, 54 romske, 13 hrvatske, 11 inih, 7 ruske, 6 poljske, 5 vijetnamske, 5 austrijske, 4 njemačke, 3 kineske, 3 talijanske, 3 grčke, 1 ukrajinske, 1 turske, 1 srpske i 1 rusinske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 10 572 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 5749 Rimokatolička Crkva, 3501 bez vjerske pripadnosti, 542 neutvrđeno, 322 Kalvinistička, 207 Evangelistička Crkva, 71 Grkokatolička Crkva, 60 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 54 Jehovini svjedoci, 14 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 10 razno, 9 Islam, 7 Pravoslavna Crkva, 7 Evangelistička metodistička Crkva, 7 Budizam, 6 ad hoc pokreti, 4 Starokatolička Crkva i 2 Baptistička Crkva. Izvor Vanjske poveznice Službena stranica grada Ostali projekti
Kolárovo

Kolárovo (Hongaars:Gúta) is een Slowaakse gemeente in de regio Nitra. De gemeente maakt deel uit van het district Komárno. Kolárovo telt 10.756 inwoners. De stad is gelegen op het eiland Žitný ostrov dat door de Kleine Donau, de Donau en de rivier de Vah wordt omgeven. Van oorsprong is de plaats onder de naam Gúta bekend. Nadat ze vanaf 1920 in handen kwam van het toenmalige Tsjecho-Slowakije, werd de plaats in 1948 hernoemd naar de Slowaakse dichter Ján Kollár. In 2011 had Kolárovo 10.696 inwoners (76,7% Hongaren). Geschiedenis De plaats wordt voor het eerst in de geschriften vermeld in 1268. De naam Gúta of Gutta is afgeleid van het Latijnse gutta, wat "druppel" betekent. In 1551 krijgt de plaats stadsrechten. Tijdens de Turkse invallen raakt de stad haar oorspronkelijke bevolking kwijt, velen vluchten naar het noorden. Er volgen nog vele Ottomaanse invallen in het gebied. Aan het eind van de 19e en het begin van de 20ste eeuw groeit de stad weer en krijgt ze diverse voorzieningen. In 1920 wordt de stad toegewezen aan de Eerste Tsjecho-Slowaakse Republiek, maar in 1938 wordt dat teruggedraaid en komt ze weer in Hongaarse handen. Na 1945 wordt de stad weer onderdeel van de Derde Tsjecho-Slowaakse Republiek. Sinds het uiteenvallen van Tsjecho-Slowakije in 1993 maakt ze deel van Slowakije. Omliggende gemeenten Ten noorden van de gemeente ligt Komoča, dit is ook een Hongaarstalige gemeente. Aan de oostzijde ligt het eveneens Hongaarstalige Nesvady. Ten zuiden ligt de Hongaarstalige gemeente Kameničná.
Kolárovo

Kolárovo (dawniej Guta, węgr. Gúta) – miasto na Słowacji w kraju nitrzańskim, w powiecie Komárno. W 2011 roku liczyło 10,7 tys. mieszkańców, około 82% stanowią Węgrzy. Miasta partnerskie Kisbér (Węgry) Mezőberény (Węgry) Przypisy
Коларово (Словакия)

Коларово (словац. Kolárovo, до 1948 словац. Guta, нем. Guta, венг. Gúta), город в юго-западной Словакии на слиянии Вага с Малым Дунаем. Население — около 11 тыс. человек, большинство которых — венгры. История Предшественник города был впервые упомянут в 1268 году как Мала Гута, хотя существовал ранее. В пустые деревни, сожжённые монголо-татарами, венгерский король заселил языгов c Тисы. И сейчас у местного населения наблюдаются остатки старых языгских обычаев. В 1311 на город напал со своей дружиной оруженосец Матуша Чака Хеллус. В 1349 году около города была построена крепость Бекевар. В XIV веке было основано поселение Велька Гута, но после поражения Венгрии в Мохачской битве 1526 года население переселилось на более безопасное перед турецкими набегами место — на правый берег Малого Дуная, где сейчас лежит современное Коларово. В 1551 году Гута упоминается уже как город. В 1573 году город и окрестности сжёг эстергомский бек. В 1584—1594 годах крепость перестраивают итальянские инженеры-фортификаторы. В 1669 году город отразил очередное нападение турок, которым удалось сжечь восточную часть города. В революционном 1848 году город сожгла отступающая австрийская армия. В 1948 году город Гута был переименован в Коларово в честь Яна Коллара. Население Достопримечательности Костёл св. Марии Примечания Ссылки Официальный сайт города Информация об исчезнувшей крепости Бекевар
Коларово

Коларово (слч. Kolárovo, мађ. Gúta, нем. Gutta) су град у Словачкој, који се налази у оквиру Њитранског краја, где је град у оквиру округа Коморан. Географија Коларово је смештено у јужном делу државе. Главни град државе, Братислава, налази се 80 км западно од града. Рељеф: Коларово се развило у словачком делу Панонске низије, на тзв. Дунавском острву, највећој ади Дунава. Град је у равници, на приближно 110 m надморске висине. Клима: Клима у Коларову је умерено континентална. Воде: Коларово се налази на ушћу реке Вах у Мали Дунав. Историја Људска насеља на овом простору датирају још из праисторије. Насеље под некадашњим именом Гута први пут се спомиње 1268, као место насељено Мађарима. Насеље је 1551. године добило градска права. Крајем 1918. Гута је постала део новоосноване Чехословачке. У времену 1938-44. године град је био враћен Хортијевој Мађарској, али је поново враћен Чехословачкој после рата. 1948. г. насеље је преименовано у Коларово. За време комунизма град је нагло индустријализован, па је дошло до наглог повећања становништва. После осамостаљења Словачке град је постао њено значајно средиште, али је дошло до привредних тешкоћа у време транзиције. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 10 381 становника. Етнија Према попису из 2021. у насељу је живело 10 572 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 8086 као Мађар, 2348 као Словац, 626 као непознато, 58 као Чех, 54 као Ром, 13 као Хрват, 11 као различите, 7 као Рус, 6 као Пољак, 5 као Вијетнамац, 5 као Аустријан, 4 као Нијемац, 3 као Кинез, 3 као Италијан, 3 као Грк, 1 као Украјинац, 1 као Турчин, 1 као Срб и 1 као Русин. Религија У години 2021. је било 10 572 људи по вероисповести: 5749 Латинска црква, 3501 Без верске припадности, 542 Неоткривено, 322 Калвинизам, 207 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 71 Гркокатолицизам, 60 Хришћанске цркве у Словачкој, 54 Јеховини сведоци, 14 Друге и неодређене хришћанске цркве, 10 Друго, 9 Ислам, 7 Православна црква, 7 Уједињена методистичка црква, 7 Будизам, 6 Ад хок покрети, 4 Старокатоличка црква и 2 Баптисти. Партнерски градови Мезоберењ Галерија Спољашње везе Званични веб-сајт
Коларово

Коларово (словац. Kolárovo) — місто в окрузі Комарно Нітранського краю Словаччини. Площа міста 106,82 км². Станом на 31 грудня 2015 року в місті проживало 10599 жителів. Історія Перші згадки про місто датуються 1268 роком. Географія Протікають Мартовський канал; Ашод-Чергов і Коларово-Каменічна. Населення Примітки
Kostel svatého Michaela archanděla (Košice)

Kostel svatého Michala (do roku 2006 Kaple svatého Michala) je gotický kostel v Košicích. Kostel, vyhlášený spolu s Dómem svaté Alžběty a Urbanovou věží za národní kulturní památku v roce 1970, je ukázkou vrcholné gotické architektury na Slovensku. Historie Chrám byl postaven pravděpodobně v druhé polovině 14. století jako pohřební kaple dómu svaté Alžběty, od něhož na jih se rozprostírá hřbitov. Proto je zasvěcena Archandělu Michalovi, který je zobrazen na fasádě, po stranách jsou archandělé Rafael a Gabriel. Kaple má i kostnici, kde se ukládaly starší kosti zemřelých. V roce 1508 k ní byla přistavěna boční loď, která ve velikosti kaple samé k ní byla připojena ze severní strany. Město ji vystavělo pro svého rodáka a zvelebovatele Juraje Szatmáryho a jeho příbuzné. V 17. století byla kaple známá jako Slovenský kostel, protože se v něm jako jediném kostele ve městě konaly bohoslužby ve slovenštině. Od roku 1771 bylo zakázáno užívání hřbitova a okolí kostela se změnilo na park. V letech 1903–1904 se uskutečnila první zásadní rekonstrukce kaple v duchu gotického purismu, přičemž se odstranila Szatmáryovská loď. V letech 1998–2006 se uskutečnila druhá zásadní rekonstrukce, která odstranila i neduhy první a získala cenu Fénix za nejlépe zrekonstruovanou stavbu roku 2006. V roce 2006 došlo překlasifikování stavby z kaple na kostel. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol svätého Michala (Košice) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Michala na Wikimedia Commons Model Kaple sv. Michala[nedostupný zdroj] Kaple svatého Michala
St Michael Chapel

The Saint Michael Church (Slovak: Kostol svätého Michala) is a Gothic style church in Košice, Slovakia. Originally a chapel (Slovak: Kaplnka svätého Michala), the building became officially a church after its reconstruction in 2006. History The Saint Michael Chapel was probably erected in the first half of the 14th century. It was built as a cemetery chapel inside the town walls in the place of the present-day park at Hlavná ulica (English: Main Street). The lower part of the chapel was initially an ossarium, while the upper one served for praying the Office of the Dead. The chapel served as a Slovak church whereas the Cathedral of Saint Elisabeth was a German and Hungarian church. During its rebuilding between 1902–1904, they pulled down the northern aisle (erected in 1508) and bricked 17 old gravestones (from the 14th century until the 17th century) into the exterior walls of the chapel to save them from destruction. The poor condition of the building was the reason of the complex reconstruction from 1998 to 2006. The reconstructed chapel was consecrated on 22 January 2006 by Alojz Tkáč, Archbishop of Košice. After construction was finished, the chapel has since officially become a church. Interior The patron of the dead, Saint Michael the Archangel, trampling the Devil, is shown on the facade. The archangels Raphael and Gabriel are on his sides. In the interior, there is a nice stone tabernacle, the ornamental sculpture Ecce Homo and wall paintings from the Middle Ages. The first municipal coat of arms in Europe (dated back to 1369) is situated above the door leading to the vestry. Gallery See also Košice References
Kościół św. Michała w Koszycach

Kościół św. Michała (słow. Kostol sv. Michala), do 2006 zwany kaplicą św. Michała (słow. Kaplnka sv. Michala) – dawna gotycka kaplica cmentarna znajdująca się w słowackim mieście Koszyce, na południe od katedry św. Elżbiety. Historia Świątynię wzniesiono prawdopodobnie w XIV wieku, za panowania Andegawenów, jako kaplicę cmentarną poświęconą św. Michałowi, patronowi zmarłych. Jej górny poziom służył jako kostnica, a dolny jako ossuarium. W następnych latach służyła ona miejscowej ludności słowiańskiej, w przeciwieństwie do katedry, którą użytkowali Niemcy i Węgrzy. Pierwsza wzmianka o budowli pochodzi z roku 1452, lecz wspomniany jest w niej rok 1428. W XV wieku budynek został zniszczony przez ostrzał wojsk polsko-litewskich, odbudowano i powiększono go w roku 1508. Po kolejnym zniszczeniu podczas pożaru miasta w 1556 kaplicę przekazano kalwinistom, którzy zniszczyli jej wyposażenie. W 1604 Rudolf II Habsburg przyznał świątynię katolikom, lecz w II połowie XVII wieku kilkukrotnie zmieniała ona wyznanie z powodu powstań antyhabsburskich. W 1748 obiekt gruntownie wyremontowano. W 1771 ze względów sanitarnych zakazano chowania ciał na cmentarzach w centrum miasta oraz zmieniono standardy użytkowania ossuariów, tym samym w roku 1778 przebudowano dolny poziom, wewnątrz powstały barokowe komory urnowe, a na miejscu otaczającego świątynię cmentarza utworzono istniejący do dziś skwer. Kolejny remont miał miejsce w 1821 roku. Podczas przebudowy w latach 1902-1904 rozebrano późnogotycką zakrystię oraz wzniesiono północne, neogotyckie dobudówki. W latach 1998–2006 budynek poddano konserwacji, prace kosztowały 51,2 mln koron. Podczas remontu odrestaurowano oraz zrekonstruowano malowidła zdobiące wnętrze kościoła. Restauracja została wyróżniona nagrodą Fénix nadawaną przez Ministerstwo Kultury Słowacji. Architektura Świątynia gotycka, jednonawowa. Jest szeroka na 5,6 m i długa na 13,5 metra. Nawa przykryta jest stromym dachem dwuspadowym, który przechodzi w trójspadowy dach absydy. Ostrołukowe okna zdobią maswerki. Dwie przypory fasady łączą się łukiem ostrym, nad którym wznosi się wieża. Posiada dwie kondygnacje, górna z nich przykryta jest sześciodzielnym sklepieniem krzyżowo-żebrowym. Galeria Przypisy
Церковь Святого Михаила (Кошице)

Церковь Святого Михаила (словац. Kostol svätého Michala) — однонефная в готическом стиле церковь в городе Кошице в Словакии. Основана во II половине XIV века в качестве часовни соседнего собора Святой Елизаветы Венгерской. Церковь с 1963 года является памятником архитектуры. В 1970 году ансамбль, состоящий из собора Святой Елизаветы, церкви Святого Михаила, городской башни объявлен национальным памятником культуры. После обширной реконструкции в 2006 году часовне был присвоен статус церкви. Ссылки Капелла Святого Михаила в городе Кошице Примечания
Námestovo

Námestovo és una ciutat d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Žilina. Demografia Enllaços externs i referències Oficiálna stránka http://www.namestovo-inak.sk Arxivat 2017-01-22 a Wayback Machine. http://www.namestovo-orava.webnode.sk http://www.namestovo.estranky.sk/ http://www.youtube.com/user/oravak1
Námestovo

Námestovo (maďarsky Námesztó, polsky Namiestów) je okresní město na severním Slovensku v Žilinském kraji. Ve městě žije přibližně 7 300 obyvatel. Poloha Město se nachází na břehu Oravské přehrady, nedaleko polských hranic, cca 15 km od Tvrdošína. Město leží od hlavního města Bratislavy 284 km, krajského města Žiliny 86,2 km a je centrem okresu okresu Námestovo, sousedí s deseti obcemi Zubrohlava, Oravská Jasenica, Klin, Bobrov, Mútne, Oravská Polhora, Oravské Veselé, Vavrečka, Sihelné a Trstená. Historie První písemná zmínka o městě je z roku 1557 jako důsledek valašské kolonizace Oravy. V městě je barokní římskokatolický kostel svatého Šimona a Judy z 18. století. Město bylo zničeno ve druhé světové válce v dubnu 1945. Život ve městě byl ovlivněn dokončením Oravské přehrady v roce 1953, kterou byly zatopeny dvě třetiny města. Pamětihodnosti Mauzoleum rodiny Murínů Pamětní deska Roubený lidový dům Socha Panny Marie Immaculaty Pomník se sochou Antona Bernoláka Hrob s náhrobkem z roku 1859 Pomník se sochou Pavola Országha Hviezdoslava Kostel svatého Kříže na Slanickém ostrově Odkazy Reference Související články MŠK Námestovo Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Námestovo na Wikimedia Commons Slovníkové heslo Námestovo ve Wikislovníku Oficiální stránky Námestovo na Facebooku Námestovo na Youtube
Námestovo

Námestovo er en by og kommune i distriktet Námestovo i regionen Žilina i det nordlige Slovakiet. Den ligger 290 kilometer fra den slovakiske hovedstad Bratislava. Byen har et areal på 44,45 km² og en befolkning på 7.300(2025) indbyggere. Demografi Referencer Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. Eksterne links Officiel hjemmeside
Námestovo

Námestovo (ungarisch Námesztó, polnisch Namiestowo) ist die größte Stadt und Hauptort des gleichnamigen Okres im Norden der Slowakei. Lage und Allgemeines Die Stadt liegt am westlichen Ufer des Arwa-Stausees (slowakisch: Oravská priehrada) und wurde 1558 zum ersten Mal schriftlich erwähnt. Direkt am Seeufer befinden sich ein Großparkplatz mit Touristeninformationszentrum, ein Amphitheater für kulturelle Veranstaltungen sowie mehrere 2004 und 2005 errichtete Pensionen. Im Norden der Stadt entstand unter der sozialistischen Herrschaft über die Slowakei eine Plattenbau-Siedlung, in der fast die Hälfte der Bevölkerung von Námestovo wohnt. Bedingt durch die Hanglage hat man jedoch von dort aus einen hervorragenden Blick über den Stausee. Die Stadt ist über eine Brücke mit ihrem südöstlichen Gemeindeteil Slanická Osada verbunden, welcher aus dem im Stausee verschwundenen Ort Slanica, der 1953 eingemeindet wurde, entstand. Dieser Ortsteil schmiegt sich am Ufer des Stausees entlang und besteht hauptsächlich aus einer der größten Hotel-Gastronomiefachschulen der Slowakei (ca. 1000 Schüler) mit öffentlichem Restaurant- und Hotelbetrieb, mehreren Pensionen und Ferienheimen sowie privaten Ferienhäusern. Von hier aus fahren im Sommer auch Schiffe zur Museumsinsel auf dem Arwa-Stausee. Am 25. Januar 2012 stürzte die örtliche Eislaufhalle am Hotel Altis Oravska ein. Bei der Katastrophe gab es jedoch keine Verletzten, da der frühere NHL-Profi Richard Zedník schnell reagierte und seine Mannschaft rechtzeitig vom Eis nahm. Die Halle wurde erst im Sommer 2010 fertiggestellt und im November des gleichen Jahres eröffnet. Bevölkerung Kultur Siehe auch Liste der Städte in der Slowakei Einzelnachweise Weblinks Nähere Infos zur Museumsinsel (slowakisch)
Námestovo

Námestovo (; Hungarian: Námesztó; Polish: Namiestów) is a town in northern Slovakia. It is the capital and largest town of Námestovo District in the Žilina Region. As of 2018 its population was 7,827. Etymology The name is derived from a word námesta (a representative, a deputy; like modern Slovak námestník or Czech náměstek) referring to a representative of Vlach settlers whose seat was in Námestovo. Alternatively, it could be derived from a personal name Namest (a less probable theory). Geography The municipality lies at an altitude of 620 metres (2,030 ft) and covers an area of 44.47 km2 (17.17 sq mi) (2025). The town is located under the Orava Highlands at the shores of the Orava reservoir, not far from the Polish border, around 15 km (9.32 mi) from Tvrdošín and 30 km (18.64 mi) from Dolný Kubín. History The town was mentioned in the 16th century, when the massive colonisation of Orava took place. It was growing quickly, thanks to its favourable location on the trade route to Poland. The town was burned down at the end of World War II. The construction of the Orava reservoir affected the way of life in the town, as two-thirds of the town were inundated, including the town centre. Boom of the industry and the following apartment construction in the 1970s contributed to the growth of the town. Population It has a population of 7300 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 7722 people by ethnicity 7272 as Slovak, 438 as Not found out, 49 as Czech, 21 as Polish, 15 as Other, 10 as Russian, 5 as Chinese, 5 as Ukrainian, 5 as Rusyn, 4 as Irish, 3 as Italian, 2 as Turkish, 2 as Romani, 2 as German, 2 as Moravian, 2 as Hungarian, 2 as Bulgarian, 1 as Serbian, 1 as Silesian, 1 as Romanian, 1 as Austrian, 1 as Canadian, 1 as French, 1 as English and 1 as Albanian. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 7722 people by religion 6250 from Roman Catholic Church, 877 from None, 396 from Not found out, 47 from Evangelical Church, 31 from Greek Catholic Church, 30 from Ad hoc movements, 18 from Christian Congregations in Slovakia, 17 from Other, 14 from Jehovah's Witnesses, 8 from Eastern Orthodox Church, 7 from Other and not ascertained christian church, 7 from Buddhism, 6 from Paganism and natural spirituality, 5 from Islam, 4 from Calvinist Church, 2 from United Methodist Church, 2 from Seventh-day Adventist Church and 1 from Czechoslovak Hussite Church. According to the 2001 census, the town had 8,135 inhabitants. 98.65% of inhabitants were Slovaks and 0.65% Czechs. The religious makeup was 92.12% Roman Catholics, 4.95% people with no religious affiliation and 0.84% Lutherans. Pictures People Jozef Kabaň Dušan Tittel Anton Bernolák See also Namestovo church References
Námestovo

Námestovo es la capital del distrito de Námestovo en la región de Žilina, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 7300 habitantes.​ Se encuentra ubicada al norte de la región, cerca del curso alto del río Váh (cuenca hidrográfica del Danubio), de los montes Tatras y de la frontera con Polonia.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Námestovo.
Námestovo

Námestovo (mađ. Námesztó, polj. Namiestowo) je grad u Žilinskom kraju u sjevernoj Slovačkoj u blizini granice s Poljskom. Grad je upravno središte Okruga Námestovo. Zemljopis Námestovo se nalazi podno gorja Orava na obali Orava jezera, nedaleko od poljske granice, oko 15 km od Tvrdošína i 30 km od Dolný Kubína. Povijest Grad se spominje u 16. stoljeću, kada se masovno naseljavala regija Orave. Grad se naglo proširivao, zahvaljujući povoljnom položaju na trgovačkm putu ka Poljskoj. Izgorio je na kraju Drugog svjetskog rata. Gradnja Orava jezera utjecala je na način života u gradu, dvije trećine grada su poplavljene, uključujući i centra grada. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 7722 stanovnika bilo ih je tako 7272 slovačke, 438 neutvrđene, 49 češke, 21 poljske, 15 inih, 10 ruske, 5 kineske, 5 ukrajinske, 5 rusinske, 4 irske, 3 talijanske, 2 turske, 2 romske, 2 njemačke, 2 moravske, 2 mađarske, 2 bugarske, 1 srpske, 1 šleske, 1 rumunjske, 1 austrijske, 1 kanadske, 1 francuske, 1 engleske i 1 albanske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 7722 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 6250 Rimokatolička Crkva, 877 bez vjerske pripadnosti, 396 neutvrđeno, 47 Evangelistička Crkva, 31 Grkokatolička Crkva, 30 ad hoc pokreti, 18 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 17 razno, 14 Jehovini svjedoci, 8 Pravoslavna Crkva, 7 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 7 Budizam, 6 poganstvo i prirodni duhovnost, 5 Islam, 4 Kalvinistička, 2 Evangelistička metodistička Crkva, 2 Adventisti sedmog dana i 1 Čehoslovačka husitska crkva. Izvor Vanjske poveznice Službena stranica grada Ostali projekti
Námestovo

Námestovo (in ungherese Námesztó, in polacco Namiestowo) è una città della Slovacchia, capoluogo del distretto omonimo, nella regione di Žilina. Il villaggio di Slanica, nel comune di Namestovo, diede i natali ad Anton Bernolák, primo codificatore della lingua slovacca. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Námestovo Collegamenti esterni Sito ufficiale, su namestovo.sk.