Banská Bystrica (hrad)

Městský hrad v Banské Bystrici je soubor budov bývalého hradu v historickém centru Banské Bystrice na Slovensku. Areál městského hradu se skládá z farního kostela Nanebevzetí Panny Marie, tzv. Matějova domu, kostela svatého Kříže, radnice, budovy fary a kamenného opevnění s baštami a vstupní branou s barbakanem a je chráněn jako národní kulturní památka. Historie Městský hrad vznikl ve 14. století opevněním staršího kostela Nanebevzetí Panny Marie a charakter opevněného kostela si uchoval i v následujících staletích. Opevnění, poprvé zmíněné roku 1442, v nejstarší fázi tvořil pravděpodobně příkop a palisáda. Dřevěné ohrazení je nepřímo doložené ještě k roku 1465, kdy městský těžař Mikuláš Jung odkázal přes 300 zlatých na výstavbu kamenného opevnění. Funkcí městského hradu bylo chránit výnosy z těžby drahých kovů, zejména mědi a stříbra, a královskou pokladnici. Sídlil zde zástupce krále a církve, scházela se zde městská rada. Jednotlivé budovy různorodých funkcí byly obehnány společným opevněním, které chránilo patriciát před vnějšími nepřáteli i vnitřními nepokoji, zejména během hornických vzpour. Nejstarší budovou je pozdně farní kostel panny Marie z druhé poloviny 13. století. Původně ho obklopoval hřbitov, na kterém až do 19. století stála románská kostnice. V poslední čtvrtině 15. a v 16. století byl nákladně přestavován farní kostel. Z doby přestavby pochází dochované oratorium s gotickou křížovou klenbou, boční kaple svaté Barbory a křídlovým oltářem od Mistra Pavla z Levoče a bronzová křtitelnice od mistra Jodoka. Typologickou zajímavostí kostela jsou portréty svatých, které iluzivně nahradily konzole pod klenbou v presbytáři. Interiér kostela podlehl požáru v roce 1761. V roce 1767 byl nahrazen barokním oltářem s obrazy od rakouského malíře Jana Lukáše Krackera. Zhroucenou gotickou klenbu nahradila barokní, s iluzivní architektonickou freskou v presbytáři od A. Schmidta z let 1767–1770. Z tohoto období pocházejí i typické siluety s měděnými cibulovými střechami. V roce 2005 proběhla kompletní rekonstrukce prostor městského hradu. Od roku 2009 je v prostorách hradu kavárna a restaurace. Stavební vývoj Dřevěné opevnění bylo ve druhé polovině 15. století nahrazeno kamennou hradbou a výstavbou branské věže vybavené padací mříží a padacím mostem. Krátce po dokončení věže byly její portály zazděny a funkci brány převzala sousední nízká budova. Okolo roku 1510 byl vstup do hradu zabezpečen barbakanem. Z roku 1479 pochází čtyřpatrová obytná věž zvaná Matějův dům, zajištěná ze severu Baníckou baštou. Věž sloužila jako sídlo královského úředníka dohlížejícího na těžbu surovin. Svůj název získala podle erbu krále Matyáše Korvína. Zhruba ve stejné době byl postaven a do obvodového opevnění zapojen kostel svatého Kříže, k jehož kněžišti je připojena Gallova (též Písařská) bašta. V severozápadním nároží stojí budova fary, u níž už roku 1493 stála Farní (též Kazatelská bašta). K roku 1501 je doložena existence později zaniklé Mühlsteinovy bašty na jihovýchodě. Z doby krátce po roku 1501 pochází budova radnice. Opevnění hradu na východě doplňovala zcela zaniklá předsunutá Ondřejova bašta. Okolo poloviny 16. století se hrad začal plnit funkci protiturecké pevnosti. Byl prohlouben a rozšířen příkop a hradební ochozy byly upraveny pro použití palných zbraní. Kostel Nanebevzetí Panny Marie Kostel Nanebevzetí Panny Marie je výrazná gotická architektura s původní románskou věží z dob vzniku objektu. Je jednolodní, s prodlouženým presbytářem a z obou stran přistavěnými kapličkami a oratořemi. Z původní náročné bohaté architektury se zachovaly fragmenty kružeb v lomených oknech, překryté barokní přestavbou, zlomky žánrových výjevů pod římsou, znázorňující sedm hlavních hříchů, několik gotických fiál a baldachýn. Okna kaple si zachovala pozdně plamínkové kružby. Fasádu objektu v gotice pomalovali kvádrováním. K nejlepším výtvarným dílům exteriéru patří reliéf Krista na hoře Olivetské (umístěný na vnější straně kostela v nároží věže) a torzo Zvěstování, z doby kolem roku 1500. Hlavní prostor kostela je klenutý pruskými klenbami. Má jednotné pozdně barokní vnitřní zařízení a nástěnné malby. Barokní úprava respektovala starší, zejména pozdně gotické fragmenty a náběhy žeber. Boční kaple, oratorium a sakristie mají bohaté vzorce pozdně kroužených a hvězdicových kleneb. Z původního zařízení vyniká oltář sv. Barbory a gotická křtitelnice, gotické deskové obrazy; výtvarné detaily jsou instalovány v dalších bočních kaplích. Ostatní budovy Kostel svatého Kříže (tzv. Slovenský kostel) vznikl přestavbou staršího kostela. Roku 1492 byla jeho loď prodloužena k Matějovu domu. Později byla ke lodi přistavěna kaple, ale obě stavby byly v 17. století propojeny do jednoho dvoulodí. Budova radnice prošla ve druhé třetině 16. století několika stavebními úpravami. V roce 1546 byla podstatně rozšířena a přestavěna. Brzy nato, v letech 1564–1565, mistr Peregrinus upravil její průčelí včetně pozdněgotické arkádové lodžie a budovu ukončil renesanční atikou z vlaštovčích ocasů. Zvony Ve zvonici jsou na ocelové zvonové stolici zavěšené tři zvony. Zvony zvoní každou neděli a svátky v 6.45, 8.15, 10.45 a 16.15. Zvoní pouze zvony General a Special, protože zvon Median je prasklý. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Mestský hrad v Banskej Bystrici na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Banská Bystrica na Wikimedia Commons