NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Spiška Kapitula

Spiška Kapitula ali Spiški kapitelj (slovaško Spišká Kapitula, madžarsko Szepeshely ali Szepesi Káptalan) je izjemno dobro ohranjeno cerkveno mesto na robu Spišskéga Podhradja, Slovaška pod Spiškim gradom. Kapitelj je del Unescove svetovne kulturne dediščine Levoča, Spiški grad in z njima povezani kulturni spomeniki. Mesto in zgodovina Mesto sestavljajo stolnica sv. Martina, posvečena sv. Martinu Tourškemu, nekdanji samostan in ulica, zgrajeni v srednjem veku in obdani z obzidjem. S spodnjih vrat je čudovit pogled na Spiški grad na sosednjem griču. Spiški kapitelj je v 12. stoletju postal glavni sedež cerkvene uprave v Spiški regiji. Leta 1776 je postal sedež škofije Spiš (madžarsko Szepes). Sedanji škof Štefan Sečka je 14. spiški škof. Stolnica v romanskem in gotskem slogu je bila grajena od 13. do 15. stoletja. Je ena od največjih in najbolj zanimivih romanskih spomenikov na Slovaškem. V njej je več srednjeveških oltarjev in grobov gospodarjev Spiškega gradu. V 15. stoletju je bila v stolnici postavljena izjemna kamnita grobnica družine Zapolja (slovaško Zápoľský). Nedavno restavrirane stenska slika iz leta 1317 prikazujejo kronanje ogrskega kralja Karla Roberta Anžjuskega. Druga slika je delo neznanega slikarja z izmišljenim imenom Mojster iz Kirchdraufa. Spiški kapitelj je leta 1995 obiskal papež Janez Pavel II. Stolnica svetega Martina Stolnica sv. Martina, katoliška stolnica v kraju Spišská Kapitula je lokalni del mesta Spišské Podhradie v okrožju Levoča. Je tudi župnijska cerkev. Je romansko- gotska stolnica, zgrajena v prvi tretjini 13. stoletja psevdobazilika z osrednjo ladjo, dvema stranskima ladjama in enim transeptom. Leta 2003 so v stolnico položili posmrtne ostanke škofa Jána Vojtašáka (1877–1965). Je eden največjih in najzanimivejših romanskih spomenikov na Slovaškem. Vsebuje veliko srednjeveških izrezljanih oltarjev in je počivališče mnogih gospodov Spiškega gradu; marmorni nagrobniki družine Zápoľský iz 15. stoletja so izjemne kakovosti. Nedavno obnovljena stenska poslikava iz leta 1317 prikazuje kronanje Karla I. za madžarskega kralja; druga slika v stolnici je vir za začasno ime anonimnega mojstra Kirchdraufa (prejšnje ime Spišské Podhradie). Spišská Kapitula je v 12. stoletju postala glavni sedež cerkvene uprave v regiji. Leta 1776 je postala sedež škofije Spiš, potem ko je madžarska kraljica Marija Terezija razdelila škofijo Eger (zdaj nadškofija Eger). Stolnica je eden najdragocenejših primerov poznogotske in gotske arhitekture na Slovaškem. Sklic Viri Horváth, Tibor (1999). Szlovákia (v madžarščini) (1. izd.). Budapest: Cartographia. ISBN 963-353-180-2. Gabor Méry, Marcell Jankovics - St. Martin's Cathedral Spišská Kapitula (2013), Šamorín (Somorja) ISBN 978-80-8160-018-0 Vladimír Olejník, Ľubica Olejníková - Katedrála sv. Martina v Spišskej Kapitule (2017), Spišské Podhradie: Rímskokatolícka cirkev Biskupstvo Spišské Podhradie ISBN 978-80-971341-5-0 https://www.spisskyhrad.com/lokalita/spisska-kapitula/ http://apsida.sk/c/3195/spisska-kapitula https://www.unesconadosah.sk/en/location/spisska-kapitula-spis-chapter Zunanje povezave Podroben opis Spišská Kapitula
Списька капітула

Списька капітула (словац. Spišská Kapitula, угор. Szepeshely, нім. Zipser Kapitel, лат. Capitulum Scepusiense) — місце перебування спиських єпископів у історичній області північно-східної Словаччини у Центральних Західних Карпатах і Західних Бескидах. До 1948 року — укріплене церковне містечко, сьогодні — муніципальний округ міста Спиське Підгроддя. Капітула розміщена на східньому схилі пагорба, приблизно за 1,5 км на захід від ринку міста. Об'єкт всесвітньої спадщини ЮНЕСКО Церковне містечко, Списький град та недалеке село Жегра з 1993 року, можна знайти в списку об'єктів Світової спадщини ЮНЕСКО в Словаччині. Об'єкти записані як Левоча, Списький град та пов'язані з ними пам'ятки культури, (Levoča, Spišský Hrad and the Associated Cultural Monuments). Списька капітула стала головним місцем управління церкви в XII столітті. У 1776 році вона стала резиденцією Списької єпархії. Спиську капітулу через її важливість називають «словацьким Ватиканом». Історія Головною спорудою Списької капітули є Собор Святого Мартина. Він був побудований між 1245 і 1273 роками у романському стилі з подальшими готичними добудовами. В соборі збереглося багато середньовічних різьблених вівтарів і в ньому поховані багато владик Списького граду. На настінних фресках можна побачити зображення коронації короля Карла І Роберта. Палац єпископа був побудований одночасно з собором. Раніше недалеко від палацу був французький парк, куди входили через так звану Годинникову вежу. Крім собору в церковному містечку є колишній монастир, семінарія та одна єдина вулиця з 30-ма будинками. Всі середньовічні споруди разом з Верхньою та Нижньою брамами датуються 1662—1665 роками і винятково добре збереглися. Примітки Галерея Посилання
Pusté Úľany

Pusté Úľany (maďarsky Pusztafödémes) jsou obec v okrese Galanta na Slovensku. Žije zde přibližně 1 800 obyvatel. Historie První písemná zmínka o obci pochází z roku 1221, z listiny krále Ondřeje II., ve které byla uvedena jako Fydimis. Později byla uváděna jako Nemetfeldemes, Ofedemes, Nemetfeldemes, v roce 1808 jako Pustá Fedýmeš, od roku 1920 název obce zněl Pustý Fedýmeš a od roku 1948 Pusté Úľany. Ke zdejším rodákům patřil československý fotbalový reprezentant Titus Buberník, držitel stříbrné medaile z mistrovství světa 1962 v Chile. Pamětihodnosti V obci se nachází římskokatolický kostel sv. Ladislava z roku 1714 a evangelický kostel z roku 1630. Příroda Území obce je součástí chráněného ptačího území v soustavě Natura 2000 Úľanská mokraď. Doprava Pusté Úľany leží na silnici III/1334, která spojuje Veľký Grob a Sládkovičovo. Na železniční trati Bratislava–Štúrovo je zastávka Pusté Úľany, která je vzdálena 3,5 km od centra obce. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Pusté Úľany na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Pusté Úľany na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Pusté Úľany

Pusté Úľany (bis 1948 slowakisch „Pustý Fedýmeš“; ungarisch Pusztafödémes) ist eine Gemeinde im Westen der Slowakei mit 1822 Einwohnern (Stand 31. Dezember 2024), die zum Okres Galanta, einem Teil des Trnavský kraj, gehört. Geographie Die Gemeinde befindet sich im slowakischen Donautiefland, ungefähr an der Linie zwischen dessen Untereinheiten Donauebene und Donauhügelland. Durch den Ort fließt der Bach Stoličný potok, ein Nebenfluss von Čierna voda. Das Ortszentrum liegt auf einer Höhe von 124 m n.m. und ist 13 Kilometer von Galanta, 15 Kilometer von Senec sowie 18 Kilometer von Trnava entfernt. Geschichte Archäologischen Untersuchungen zufolge geht eine Besiedlung am heutigen Gemeindegebiet in die Jungsteinzeit zurück. In der Gemarkung Poroské wurden Überreste einer Siedlung aus dem frühen Mittelalter, kurz vor Entstehung von Großmähren entdeckt. Der Ort selbst wurde zum ersten Mal 1221 in einer Urkunde des ungarischen Königs Andreas II. als villa Fudemus schriftlich erwähnt. Es handelte sich um eine königliche Siedlung, in der königliche Imker wohnten und die im Herrschaftsgebiet der Pressburger Burg lag. Der Name stammt aus dem altungarischen Wort födém (= Bienenstock), das auch im Namen dreier anderer Orte in der Slowakei in der slowakischen Namensform Úľany beinhaltet ist. Wegen mittelalterlicher Anwesenheit deutscher Einwohner ist im 15. Jahrhundert der Name Némethfödémes (ungarisch ‚német‘ = deutsch) belegt. Allerdings erlitt der Ort einen Bevölkerungsrückgang im 16. Jahrhundert in Folge einer Pestepidemie nach dem Jahr 1520 sowie Ausplünderung durch verschiedene Herren in den Türkenkriegen. Erst im 18. Jahrhundert stabilisierte sich die Lage und der nun als Pusztafödémes bekannte Ort gehörte zu verschiedenen Adelsfamilien, von denen Zichy die einflussreichste war. Im Jahre 1864 sind 1208 Einwohner verzeichnet. Bis 1918 gehörte der im Komitat Pressburg liegende Ort zum Königreich Ungarn und kam danach zur Tschechoslowakei bzw. heute Slowakei. Bevölkerung Ergebnisse nach der Volkszählung 2001 (1544 Einwohner): Bauwerke römisch-katholische Ladislauskirche aus dem Anfang des 18. Jahrhunderts, 1932 erweitert evangelische Kirche aus dem Anfang des 17. Jahrhunderts Söhne und Töchter der Gemeinde János Lavotta (1764–1820), ungarischer Komponist Titus Buberník (1933–2022), tschechoslowakischer Fußballspieler und -trainer Einzelnachweise Weblinks
Pusté Úľany

Pusté Úľany (Hungarian: Pusztafödémes) is a village and municipality in Galanta District of the Trnava Region of south-west Slovakia. History In historical records the village was first mentioned in 1301. Before the establishment of independent Czechoslovakia in 1918, it was part of Pozsony County within the Kingdom of Hungary. Geography The municipality lies at an altitude of 124 metres (407 ft) and covers an area of 24.54 km2 (9.47 sq mi) (2025). Population It has a population of 1819 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 1824 people by ethnicity 1742 as Slovak, 47 as Hungarian, 39 as Not found out, 10 as Czech, 7 as Other, 5 as Polish, 4 as Bulgarian, 3 as English, 2 as Romanian, 1 as Romani, 1 as Rusyn, 1 as Russian and 1 as Moravian. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 1824 people by religion 1246 from Roman Catholic Church, 432 from None, 50 from Evangelical Church, 47 from Not found out, 17 from Greek Catholic Church, 9 from Ad hoc movements, 7 from Other, 5 from Paganism and natural spirituality, 4 from Calvinist Church, 3 from Eastern Orthodox Church, 2 from Christian Congregations in Slovakia, 1 from Jehovah's Witnesses and 1 from Buddhism. References External links Media related to Pusté Úľany at Wikimedia Commons Official website
Pusté Úľany

Pusté Úľany es un municipio del distrito de Galanta en la región de Trnava, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 1819 habitantes.​ Se encuentra ubicado en el centro-sur de la región, en la depresión danubiana y cerca del río Váh (cuenca hidrográfica del Danubio) y de la región de Bratislava.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Pusté Úľany.
Pusté Úľany

Pusté Úľany jest selo u Okrugu Galanta u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 1819 stanovnika i površinu 24,54 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 1824 stanovnika bilo ih je tako 1742 slovačke, 47 mađarske, 39 neutvrđene, 10 češke, 7 inih, 5 poljske, 4 bugarske, 3 engleske, 2 rumunjske, 1 romske, 1 rusinske, 1 ruske i 1 moravske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 1824 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 1246 Rimokatolička Crkva, 432 bez vjerske pripadnosti, 50 Evangelistička Crkva, 47 neutvrđeno, 17 Grkokatolička Crkva, 9 ad hoc pokreti, 7 razno, 5 poganstvo i prirodni duhovnost, 4 Kalvinistička, 3 Pravoslavna Crkva, 2 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 1 Jehovini svjedoci i 1 Budizam. Izvori
Pusté Úľany

Pusté Úľany este o comună slovacă, aflată în districtul Galanta din regiunea Trnava. Localitatea se află la altitudinea de 124 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 24,54 km2 și în 2017 număra 1.791 de locuitori. Se învecinează cu comuna Sládkovičovo. Istoric Localitatea Pusté Úľany este atestată documentar din 1301. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Pusté Úľany la Wikimedia Commons
Пустје Уљани

Пустје Уљани (слч. Pusté Úľany) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Галанта, у Трнавском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 1819 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 1824 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 1742 као Словац, 47 као Мађар, 39 као непознато, 10 као Чех, 7 као различите, 5 као Пољак, 4 као Бугар, 3 као Енглезaи, 2 као Румун, 1 као Ром, 1 као Русин, 1 као Рус и 1 као Морављан. Религија У години 2021. је било 1824 људи по вероисповести: 1246 Латинска црква, 432 Без верске припадности, 50 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 47 Неоткривено, 17 Гркокатолицизам, 9 Ад хок покрети, 7 Друго, 5 Паганизам и духовност природе, 4 Калвинизам, 3 Православна црква, 2 Хришћанске цркве у Словачкој, 1 Јеховини сведоци и 1 Будизам. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт (језик: словачки) Крајеви и окрузи у Словачкој Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (8. фебруар 2010) (језик: словачки)
Пусте Уляни

Пусте́ Уляни (словац. Pusté Úľany) — село в окрузі Ґаланта Трнавського краю Словаччини. Площа села 24,54 км². Станом на 31 грудня 2015 року в селі проживало 1747 жителів. Історія Перші згадки про село датуються 1301 роком. Населення Примітки
Čierny Brod

Čierny Brod (maďarsky Vízkelet) je obec na Slovensku v okrese Galanta. Žije zde přibližně 1 600 obyvatel. Součástí obce je místní část Čierny Brod-Heď. V obci se nachází římskokatolický kostel svaté Anny z roku 1912 a v části Čierny Brod-Heď původně románský, později goticky přestavěný, dnes již nevyužívaný kostel Narození Panny Marie z 1. třetiny 13. století, vedle kterého stojí římskokatolická kaple Panny Marie Sedmibolestné z roku 1733. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Čierny Brod na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Čierny Brod na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Čierny Brod

Čierny Brod (ungarisch Vízkelet) ist eine Gemeinde im Westen der Slowakei mit 1620 Einwohnern (Stand 31. Dezember 2024), die zum Okres Galanta, einem Teil des Trnavský kraj gehört. Geographie Die Gemeinde befindet sich im slowakischen Donautiefland am Dudváh und unweit der Čierna voda. Das Gemeindegebiet ist eine entwaldete Ebene mit Au- und Schwarzböden. Das Ortszentrum liegt auf einer Höhe von 118 m n.m. und ist acht Kilometer von Galanta entfernt. Geschichte Der Ort wurde zum ersten Mal 1217/1223 als Kusoud (?) schriftlich erwähnt und gehörte anfangs zum Herrschaftsgut der Pressburger Burg, im 16. Jahrhundert kam er zu jenem von Schintau und schließlich 1817 zu Lanschütz. Das letztere betrieb hier einen Meier und eine ausgedehnte Schafzucht. 1828 zählte man 126 Häuser und 909 Einwohner. Bis 1918 gehörte der im Komitat Pressburg liegende Ort zum Königreich Ungarn und kam danach zur Tschechoslowakei beziehungsweise heute Slowakei. Auf Grund des Ersten Wiener Schiedsspruches lag er 1939–1945 noch einmal in Ungarn. 1943 wurde der Ort Heď (damals ungarisch Hegy) in die Gemeinde eingegliedert. Bevölkerung Gemäß der Volkszählung 2011 wohnten in Čierny Brod 1592 Einwohner, davon 1286 Magyaren, 240 Slowaken, sieben Roma, fünf Tschechen und zwei Polen. 52 Einwohner machten keine Angabe. 1.401 Einwohner gehörten zur römisch-katholischen Kirche, 24 Einwohner zur evangelischen Kirche A. B., acht Einwohner zur reformierten Kirche, fünf Einwohner zur griechisch-katholischen Kirche, jeweils drei Einwohner zur orthodoxen Kirche und zur apostolischen Kirche und jeweils ein Einwohner zur altkatholischen Kirche und zur evangelisch-methodistischen Kirche; ein Einwohner war anderer Konfession. 34 Einwohner waren konfessionslos und bei 19 Einwohnern ist die Konfession nicht ermittelt. Ergebnisse nach der Volkszählung 2001 (1524 Einwohner): Sehenswürdigkeiten römisch-katholische Annakirche im neogotischen Stil aus dem Jahr 1912 Mariä-Geburt-Kirche im romanischen Stil aus dem frühen 13. Jahrhundert im ehemaligen Dorf Heď, heute ungenutzt zwei Kapellen, eine im frühbarocken, die andere im Barockstil Einzelnachweise Weblinks Eintrag auf e-obce.sk (slowakisch)
Čierny Brod

Čierny Brod (Hungarian: Vízkelet) is a village and municipality in Galanta District of the Trnava Region of south-west Slovakia. Geography The municipality lies at an altitude of 118 metres (387 ft) and covers an area of 17.69 km2 (6.83 sq mi) (2025). History The territory was already a part of the Kingdom of Great Moravia, the first Slavic state ever, when, after weakening battles with the Frankish Empire, in the 9th century, the eastern part of Great Moravia was occupied by nomadic Magyar tribes. The territory of the village became part of the Kingdom of Hungary, later acknowledged by the Frankish Empire. In historical records the village was first mentioned in 1223. Before the establishment of independent Czechoslovakia in 1918, it was part of Pozsony County. After the Austro-Hungarian army disintegrated in November 1918, Czechoslovak troops occupied the area, later acknowledged internationally by the Treaty of Trianon. Between 1938 and 1945 Čierny Brod once more became part of Miklós Horthy's Hungary through the First Vienna Award. From 1945 until the Velvet Divorce, it was part of Czechoslovakia. Since then it has been part of Slovakia. Population It has a population of 1613 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 1645 people by ethnicity 1188 as Hungarian, 423 as Slovak, 91 as Not found out, 13 as Romani, 7 as Czech, 4 as Other, 1 as Jewish, 1 as Italian and 1 as Romanian. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 1645 people by religion 1257 from Roman Catholic Church, 239 from None, 67 from Not found out, 29 from Evangelical Church, 18 from Greek Catholic Church, 12 from Christian Congregations in Slovakia, 6 from Old Catholic Church, 5 from Calvinist Church, 5 from Buddhism, 1 from Paganism and natural spirituality, 1 from Other and not ascertained christian church, 1 from Islam, 1 from Other, 1 from Hinduism, 1 from Apostolic Church and 1 from Ad hoc movements. Genealogical resources The records for genealogical research are available at the state archive "Statny Archiv in Bratislava, Slovakia" Roman Catholic church records (births/marriages/deaths): 1777-1892 (parish B) Lutheran church records (births/marriages/deaths): 1701-1896 (parish B) Reformated church records (births/marriages/deaths): 1787-1924 (parish B) See also List of municipalities and towns in Slovakia References External links Surnames of living people in Cierny Brod
Čierny Brod

Čierny Brod es un municipio del distrito de Galanta en la región de Trnava, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 1613 habitantes.​ Se encuentra ubicado en el centro-sur de la región, en la depresión danubiana y cerca del río Váh (cuenca hidrográfica del Danubio) y de la región de Bratislava.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Čierny Brod.
Čierny Brod

Čierny Brod (hongrois : Vízkelet) est un village de Slovaquie situé dans la région de Trnava. Histoire Première mention écrite du village en 1223. La localité fut annexée par la Hongrie après le premier arbitrage de Vienne le 2 novembre 1938. En 1938, on comptait 1 331 habitants dont 16 juifs. Elle faisait partie du district de Galanta, en hongrois Galántai járás. Le nom de la localité avant la Seconde Guerre mondiale était Vizkelet. Durant la période 1938-1945, le nom hongrois Vízkelet était d'usage. Le hameau de Heď était une commune autonome en 1938. Il comptait 283 habitants en 1938 dont 4 juifs. Il faisait partie du district de Galanta, en hongrois Galántai járás. Le nom de la localité avant la Seconde Guerre mondiale était Hegy. Durant la période 1938-1945, le nom hongrois Hegy était d'usage. Démographie Évolution de la population Notes et références Portail de la Slovaquie
Čierny Brod

Čierny Brod jest selo u Okrugu Galanta u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 1613 stanovnika i površinu 17,69 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 1645 stanovnika bilo ih je tako 1188 mađarske, 423 slovačke, 91 neutvrđene, 13 romske, 7 češke, 4 inih, 1 židovske, 1 talijanske i 1 rumunjske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 1645 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 1257 Rimokatolička Crkva, 239 bez vjerske pripadnosti, 67 neutvrđeno, 29 Evangelistička Crkva, 18 Grkokatolička Crkva, 12 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 6 Starokatolička Crkva, 5 Kalvinistička, 5 Budizam, 1 poganstvo i prirodni duhovnost, 1 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 1 Islam, 1 razno, 1 Hinduizam, 1 Apostolska Crkva i 1 ad hoc pokreti. Izvori
Čierny Brod

Čierny Brod (Hongaars: Vízkelet) is een Slowaakse gemeente in de regio Trnava, en maakt deel uit van het district Galanta. Čierny Brod telt 1.602 inwoners. Tijdens de volkstelling in 2011 had de gemeente 1592 inwoners waaronder 1286 Hongaren en 240 Slowaken.
Čierny Brod

Čierny Brod este o comună slovacă, aflată în districtul Galanta din regiunea Trnava. Localitatea se află la altitudinea de 118 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 17,7 km2 și în 2017 număra 1.624 de locuitori. Istoric Localitatea Čierny Brod este atestată documentar din 1223. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Čierny Brod la Wikimedia Commons
Чјерни Брод

Чјерни Брод (слч. Čierny Brod) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Галанта, у Трнавском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 1613 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 1645 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 1188 као Мађар, 423 као Словац, 91 као непознато, 13 као Ром, 7 као Чех, 4 као различите, 1 као Јеврејин, 1 као Италијан и 1 као Румун. Религија У години 2021. је било 1645 људи по вероисповести: 1257 Латинска црква, 239 Без верске припадности, 67 Неоткривено, 29 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 18 Гркокатолицизам, 12 Хришћанске цркве у Словачкој, 6 Старокатоличка црква, 5 Калвинизам, 5 Будизам, 1 Паганизам и духовност природе, 1 Друге и неодређене хришћанске цркве, 1 Ислам, 1 Друго, 1 Хиндуизам, 1 Апостолска црква и 1 Ад хок покрети. Референце Спољашње везе Крајеви и окрузи у Словачкој Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (8. фебруар 2010) (језик: словачки)
Чєрни Брод

Чєрни Брод (словац. Čierny Brod) — село в окрузі Ґаланта Трнавського краю Словаччини. Площа села 17,7 км². Станом на 31 грудня 2015 року в селі проживало 1611 жителів. Протікає річка Чєрна Вода. Історія Перші згадки про село датуються 1223 роком. Населення Примітки
Ivanovce

Ivanovce (maďarsky Ivánháza, do roku 1899 Ivanóc) jsou obec na Slovensku v okrese Trenčín. Žije zde přibližně 1 100 obyvatel. První písemná zmínka o obci pochází z roku 1398. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ivanovce na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ivanovce na Wikimedia Commons Oficiální stránky