NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kostel Nejsvětější Trojice (Chtelnica)

Kostel Nejsvětější Trojice v Chtelnici je římskokatolický chrám v obci Chtelnica. Kostel je vysoký 46 metrů, kříž na věži měří 4 metry. Délka kostela je přibližně 45 metrů, šířka 14 metrů. Věž je 3,9 metru široká. Ve věži kostela jsou v současnosti 3 zvony. Největší váží 750 kilogramů a je na něm nápis: "Svatá Trojice, jediný Bože, smiluj se nad námi." Druhý zvon váží 550 kilogramů a je nejnovější. Je na něm napsáno: "Svatý Karel Boromejský, oroduj za nás". Zvon ulila rodina Dytrichová na Moravě ve vesničce Brodek u Přerova. Nejmenší zvon má 300 kilogramů a je na něm nápis: "Svatá Panno Maria, oroduj za nás". Uprostřed kostela je oltář z mramoru, při kterém je kněz obrácen k věřícím. Varhany značky Rieger-Kloss, které se nacházejí na kruchtě, z konce 18. století. Vyrobeny byly v Krnově jako 1333 kus. Kostel se začal stavět 6. května 1794, kdy posvětili základní kámen. Stavba byla dokončena roku 1800 a slavnostně ho konsekrovali 21. června 1801. Rekonstrukce kostela V roce 1995 byla obnovena krypta pod kostelem s vchodem od severní strany – byla vybetonovaná a osadili se železné schody Oprava varhan v roce 1998 – 1999. V roce 2009 se varhany opět rekonstruovaly. Elektrické osvětlení bylo zavedeno v roce 1940 1983 – oprava střechy věže a pokrytí měděným plechem 1973 – elektrifikace zvonů Od roku 1982 – 1985 obnova oltářů, obrazů a soch, pozlacení kazatelny, obnova klenby presbytáře, nové lavice Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol Najsvätejšej Trojice (Chtelnica) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons
Kostel Nejsvětější Trojice (Podhradie)

Kostel Nejsvětější Trojice z 18. století se nachází v městské části Bratislava-Staré Město, Podhradie. Na jeho místě stávala dřevěná kaple, místo níž byl kostel v letech 1734–1738 postaven a je zachován dodnes. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol Najsvätejšej Trojice (Podhradie) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons Kostel Nejsvětější Trojice Bratislava-Podhradie Archivováno 27. 2. 2009 na Wayback Machine.
Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Bratislava)

Kostel Nanebevzetí Panny Marie nazývaný i Kostel kanonistek Notre Dame v Bratislavě je součástí komplexu kláštera a školy kanonistek Notre Dame v městské části Bratislava-Staré Město, nedaleko budovy Opery Slovenského národního divadla. Dějiny Kostel byl postaven jako poslední v rámci stavby komplexu kláštera. Celou stavbu financovala hraběnka O'Neillová, která náhle zemřela a stavba se ocitla bez investora. Kostel byl proto dokončen v roce 1754 pouze s nezbytnými úpravami. Sanktuárium původního kostela tvoří celou hlavní loď současného kostela. První mše svatá byla slavena 28. srpna 1760. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Notre Dame) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nanebevzetí Panny Marie na Wikimedia Commons
Kostel Nejsvětější Trojice (Prievidza)

Kostel Nejsvětější Trojice v Prievidzi známý i jako Piaristický kostel kláštera piaristů je jeden ze tří historických kostelů v Prievidzi. S výstavbou se začalo v roce 1666. Dokončen byl pod vedením řeholního stavitele P. Hangheho v roce 1740–1753. Architektura Jedná se o jednolodní podélný kostel s polygonálním presbytářem, zaklenutý kupolí, s bočními kaplemi na způsob kostela Il Gesù v Římě. Loď má valenou klenbu s lunetami, která dosedá na silně vystupující římsu protaženéou z pilířů. V celém interiéru je štuková rokajová ornamentika. V presbytáři je iluzivní nástěnná malba od J. A. Schmidta (1750-1765), v lodi od vídeňského malíře J. Š. Bopovského (1783). Hlavní fasáda členěná pilastry je zakončena štítem, do kterého je vestavěná věž. Výzdoba Celý kostel se nese v barokním stylu. Dominantou kostela je hlavní oltář s mramorovou sloupovou architekturou a s ústředním obrazem Nanebevzetí Panny Marie, jehož děj pokračuje v plastické kompozici vznášející se v prostoru. Obrazy na všech pěti bočních oltářích jsou podobného stylu. Jejich autorem je stejně Š. Bopovský. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol Najsvätejšej Trojice (Prievidza) na slovenské Wikipedii. Související články Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Prievidzi Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Nejsvětější Trojice na Wikimedia Commons Kostel Nejsvětější Trojice a Nanebevzetí Panny Marie
Kościół Najświętszej Trójcy w Prievidzy

Kościół Najświętszej Trójcy w Prievidzy (tzw. kościół pijarski) – najmłodszy z trzech zabytkowych kościołów w mieście Prievidza na Słowacji. Położony w obrębie prievidzkiego Starego Miasta, u zachodniego krańca Hviezdoslavovej ulicy. Historia Zakon pijarów przybył do Prievidzy z Polski w początkach 1666 r. na zaproszenie hrabiny Franciszki Pálffy. „List fundacyjny” został spisany dnia 17 lutego tegoż roku. Budowę pierwszego kościoła, według projektu włoskiego architekta Biberelliego, rozpoczęto jeszcze w tym samym roku 1666. Ukończoną ją w roku 1676. W latach 1740–1743 stary kościół prawie w całości rozebrano, by następnie w latach 1743-1750, pod kierunkiem pijarskiego zakonnego budowniczego, Hiacynta Hangkego, wznieść nową świątynię. Jej wyposażanie trwało następnych 18 lat. Kościół został poświęcony 19 sierpnia 1753 r. Architektura Obecny kościół jest murowany, jednonawowy, z węższym prezbiterium skierowanym ku południowi. Fasada trójpolowa, dzielona pilastrami, zwieńczona jest trójkątnym szczytem, nad którym nadstawiona jest kwadratowa, przysadzista wieża nakryta płaskim, baniastym hełmem. Nawa trójprzęsłowa, nakryta sklepieniem kolebkowym z lunetami. Sklepienie podparte jest masywnymi, kwadratowymi w przekroju filarami, wysuniętymi do wnętrza kościoła, zakończonymi wydatnymi gzymsami. Poligonalnie zamknięte prezbiterium dwuprzęsłowe, nakryte jest kopułą, co stanowi nawiązanie do popularnego w tym czasie wzoru – kościoła Il Gesú w Rzymie. Wnętrze pokrywa bogata dekoracja stiukowa w stylu rocaille. Sklepienie prezbiterium pokryte iluzoryczną dekoracją malarską autorstwa J.A. Schmidta (1750-1765), natomiast sklepienie nawy – takąż dekoracją pędzla wiedeńskiego artysty J.S. Bopovskiego (1783). Do kościoła przylega kompleks budowli dawnego klasztoru pijarów. Wyposażenie Całe wnętrze utrzymane jest w jednolicie barokowym stylu. Dominantą wnętrza świątyni jest ołtarz główny, ujęty dwoma parami marmurowych kolumn. Jego centrum zajmuje obraz przedstawiający Wniebowzięcie Najświętszej Marii Panny, nad którym znajduje się rozbudowana kompozycja rzeźbiarska, przedstawiająca Trójcę Świętą. Obrazy w pozostałych pięciu ołtarzach bocznych w podobnym stylu, pędzla J.S. Bopovskiego. Bibliografia Králik Ivan, Školna Peter, Štrba Ján i in.: Kremnické vrchy. Vtáčnik. Turistický sprievodca ČSSR, wyd. Šport, slovenské telovýchovné vydavateľstvo, Bratislava 1989; Vtáčnik. Horná Nitra. Turistická mapa 1:50 000, 4 wydanie, VKÚ Harmanec 2010, ISBN 978-80-8042-516-6; Zlatá prievidzská cesta – turistický sprievodca, b. aut,. Prievidza 2005, ISBN 80-969316-5-2, s. 15-19.
Kostel Narození Panny Marie (Omšenie)

Kostel Narození Panny Marie je římskokatolický kostel ve slovenské obci Omšenie v okrese Trenčín. Byl postaven v první polovině 13. století v románském slohu a přebudovaný v roce 1802. Kostel je národní kulturní památkou. Obnova kostela Správci farnosti se věnovali postupné rekonstrukci – nejdříve byly položeny dlaždice a vymalováno. Později farníci vyhotovili nové lavice, nové zařízení do sakristie a celý kostel zevnitř obložili dřevěným obkladem. V roce 1984 proběhla rekonstrukce střechy kostela a v roce 1986 byly odizolovány základy, vysušeny zdi a kostel získal novou omítku. Práce byly financovány z darů věřících a probíhaly většinou svépomocí. V roce 1997 byla v kostele vyměněna všechna okna a dveře. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol Narodenia Panny Márie (Omšenie) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons (slovensky) Dějiny kostela
Kostel Narození Panny Marie (Prečín)

Kostel Narození Panny Marie je římskokatolický kostel v obci Prečín z roku 1637, barokně přestavěný v letech 1737-1798. Předsíň pochází z počátku 19. století. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol Narodenia Panny Márie (Prečín) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Narození Panny Marie na Wikimedia Commons Památkový úřad SR
Kostel Obrácení svatého Pavla (Žilina)

Kostel obrácení svatého Pavla je římskokatolický chrám ve městě Žilina, který se nachází na Mariánském náměstí. Jde o jednolodní barokní kostel se dvěma věžemi, které jsou jehlanovitě zakončeny (původně byly zakončeny typickým barokním způsobem ve tvaru cibule). Dějiny Kostel byl postaven v letech 1743 až 1754 v barokním architektonickém stylu na místě starších měšťanských domů. Kostel patřil původně jezuitům)), ale po zrušení řádu jim byl odebrán. V současnosti dala v roce 1995 diecéze kostel do zprávy na 25 let kapucínům. Pro kostel používají místní obyvatelé i název „sirotársky“. Architektura Kostel postavený v barokním slohu prošel později několika rekonstrukcemi. Na průčelí tohoto dvouvěžového chrámu se nachází socha patrona svatého Pavla (od roku 1988). Věže chrámu dosahují výšky 32 metrů. Interiér zdobí hlavní oltář sv. Pavla s obrazem od malíře Josefa Božetěcha Klemense. Barokní výzdoba interiéru pochází z 18. století. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol Obrátenia svätého Pavla (Žilina) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Obrácení svatého Pavla na Wikimedia Commons Kostel na zilina-gallery.sk
Костел Навернення святого Павла

Костел Навернення святого Павла (словац. Kostol Obrátenia svätého Pavla, також відомий як сиротарський костел або сиротар) — римсько-католицький храм у місті Жиліна (Словаччина), розташований на Мар'янській площі. Це однонефний бароковий костел із двома вежевими завершеннями у формі шпиля (спочатку мали цибулеподібні барокові завершення). Історія Костел зведено в 1743–1754 роках у бароковому стилі на місці кількох старіших міських будинків готично-ренесансного періоду (збереглися підвали). Його спорудили єзуїти, які прибули до Жиліни близько 1654 року як місіонери. Після скасування ордену єзуїтів у 1773 році костел відійшов місту, пізніше використовувався як сиротинець (звідси народна назва «сиротар»). У 1995 році Жилінська дієцезія передала костел в управління капуцинам на 25 років. Архітектура Костел Навернення святого Павла — однонефний бароковий храм із двома вежевими завершеннями. Фасад має п'ятиосьову композицію з піддашком та двома вежами висотою 32 метри. Спочатку вежі мали характерні барокові цибулеподібні завершення, які в 1887 році замінили на сучасні шпилясті шоломи. У 1888 році в ніші фронтону встановлено класицистичну статую покровителя храму — святого Павла. Інтер'єр костелу прикрашає головний вівтар святого Павла з образом пензля Йозефа Божетеха Клеменса. Барокове оздоблення інтер'єру датується XVIII століттям. У південній вежі розміщено два дзвони: сталевий вагою 230 кг та дзвін святого Вінсента де Поля вагою 95 кг, відлитий 1887 року. У 2022 році завершено реставрацію фасаду (повернуто історичний темно-сірий колір із білими елементами) та встановлено сучасне архітектурне освітлення. Примітки
Kostel Panny Marie Sněžné (Bratislava)

Kostel Panny Marie Sněžné známý také jako kostel na Kalvárii z roku 1943 se nachází v městské části Bratislava-Staré Město, na ulici Na Kalvárii č. 10. Zasvěcený je Panně Marii Sněžné. Název je odvozen od křížové cesty (kalvárie), jejíž 14 zastavení bylo postaveno na tomto kopci. Pod kopcem se nachází jeskyně Lurdské Panny Marie, místo poutí i oddechu starých Bratislavanů. Kostel v současnosti spravují dominikáni. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol Panny Márie Snežnej (Bratislava) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Panny Marie Sněžné na Wikimedia Commons
Kostel Zvěstování Páně (Gajary)

Kostel Zvěstování Páně v obci Gajary je barokní římskokatolický kostel postavený v letech 1665 až 1673. Kostel vysvětil v roce 1681 biskup Ferdinand Pálfi, který vysvětil i kostel v Kostolišti a farní kostel v Malackách. Koncem 17. století k němu přistavěli ochrannou zeď se čtyřmi rohovými baštami které v roce 1889 přestavěli na kapličky. Vstupní brána s křížem jsou památkově chráněné. Ve věži kostela je zvon z roku 1687 od bratislavského zvonaře G. Wolffa. Kaple Božské Srdce Ježíšovo (1690) Svaté rodiny (1690) Panny Márie Lourdskej (1690) Svaté Anny (1690) Neposkvrněného Srdce Panny Marie (1856) Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol Zvestovania Pána (Gajary) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel Zvěstování Panny Marie na Wikimedia Commons
Kościół św. Anny w Orawskiej Leśnej

Kościół św. Anny w Orawskiej Leśnej – rzymskokatolicki kościół parafialny zlokalizowany na Słowacji, w centrum wsi Orawska Leśna (kraj żyliński). Stanowi narodowy pomnik kultury o numerze 246/1. Historia Kościół stoi w centrum wsi i stanowi dominantę przestrzenną miejscowości. Został wzniesiony w latach 1910-1914 w stylu secesyjnym, który w wystroju wnętrza łączy się z lokalnymi motywami ludowymi nadając obiektowi regionalnego charakteru. Inicjatorem budowy świątyni był ksiądz Štefan Mnoheľ pochodzący z nieodległej wsi Nowoć (słow. Novoť). Po przybyciu na lokalne probostwo zastał stary i zbyt ciasny na potrzeby parafii drewniany kościół na wzgórzu Lehotská. Postanowił wznieść nowy, w miejscu, które jeszcze wówczas nie było zabudowane. Nową świątynię zaprojektowali inżynierowie z Budapesztu. Kosztowała 83.000 koron austro-węgierskich. Z tej sumy 50.000 przekazał Fundus Religionis, a resztę mieli zebrać parafianie, którzy jednak z uwagi na ubóstwo okolicy nie byli w stanie tego uczynić. Mimo tego budowę ukończono w 1914. Przy konstruowaniu budowli pracowali murarze z Liptowa oraz stolarze z południowych Moraw, którzy wykorzystywali lokalne drewno. Kamienie (piaskowiec) na kolumny dostarczono koleją z Zamków Orawskich. Poświęcenie kościoła nastąpiło 31 października 1998 (biskup František Tondra). Pomiędzy 1995 a 2004 dokonano remontu różnych elementów świątyni, m.in. konstrukcji wieży, organów, czy ołtarzy. W latach 2014–2015 remontowano dach i fasadę. Architektura Obiekt mieszczący około 1500 wiernych ma długość 47 metrów i harmonijnie spaja budulec kamienny z drewnianym. Wieża ma wysokość 37,8 metra. Zawiera cztery dzwony sprowadzone przez księdza Štefana Kubičára. Sklepienia są drewniane, a poszczególne żebra wsparte są na trawertynowych kapitelach kolumn z wyrytymi krzyżami. Ołtarze przeniesiono z poprzedniego, drewnianego kościoła. Wykonano je w Tyrolu w początku XX wieku. Droga krzyżowa została zakupiona przez parafian w 1905, a organy w latach 30. XX wieku staraniem księdza Aurela Mihaliaka. Żyrandole (trzy sztuki) pochodzą z 70. XX wieku. Wyrzeźbił je lokalny artysta, Rudolf Svinčák. Przypisy
Kostel svaté Barbory (Žilina)

Kostel sv. Barbory, známý také jako Františkánský kostel, je barokní stavba v Žilině, ulice M. Hurbana. Postavili ho členové Řádu františkánů v letech 1704 až 1730, které do Žiliny v roce 1703 uvedl palatin Pavol Esterházy. Kostel byl postaven v chudé ulici na tehdejším okraji města, jak bylo u františkánů zvykem. Přibližně v době, kdy byla postavena věž (1728), byla zřízena i krypta s hlavním oltářem pod věží i pod Loretou. Zatímco v kryptách za oltářem a pod věží jsou pohřbeni členové řehole, v kryptě pod Loretou jsou pohřbeni laici. Tato kulturní památka je slovenský unikát, který se i v zahraničí objevuje zřídka. Nachází se zde jediná dvojice varhan od významného slovenského stavitele těchto nástrojů, frátera Peregrina Wernera. Pochází z první poloviny 18. století. Tvoří ho velké varhany umístěné na hlavní kruchtě a menší, které jsou rozděleny na dvě části po bocích hlavního oltáře. Ten využívali mniši, podobně jako oratorium a prostor za oltářem na vlastní pobožnosti. Z hlavních velkých varhan se zachovala jen barokní skříň, kdežto z malých se skříň i většina nástrojových komponentů dochovala. Velmi hodnotné je vnitřní barokní zařízení chrámu – oltáře, sochy, kazatelna, hladké i točené postranní sloupy i oltářní obrazy. Obrazy hlavního oltáře v roce 1891 namaloval P. Konrád Švestka (1833 – 1907). Obraz na oltáři zobrazuje sv. Barboru. Na tomto obraze je namalována i věž Budatínského zámku, a to jako v té době vypadala – bez střechy. Nad tímto obrazem je menší malba sv. Barbory. Součástí původního interiéru kostela je loretánská kaple. Slavnostní konsekrace kostela se konala 27. července 1834 Mons. Josefem Vurumem, diecézním biskupem nitranské diecéze. Do hlavního oltáře vložil relikvie sv. mučedníků Klementa, Jukundy a Inocence. Konsekrace se konala až po 110 letech od postavení kostela. Svatý Klement patřil mezi učedníky sv. Cyrila a Metoděje, byl Veličským biskupem a zemřel 27. července 916. Mezi učedníky také patřil sv. Gorazd, jehož liturgická památka připadá také na 27. červenec. 1. července 2010 rozhodl diecézní biskup žilinské diecéze, že Kostel sv. Barbory bude od toho dne patřit pod duchovní správu bratří dominikánů v čele s fr. Kristianem Salamonem OP. V září 2011 byl za nového rektora jmenován fr. Šimon Tyrol OP. 1. června 2012 se v kostele sv. Barbory konala akce Noc Kostelů pod záštitou arcibiskupa Róberta Bezáka. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol svätej Barbory (Žilina) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel sv. Barbory ​​(Žilina) na Wikimedia Commons
Church of Saint Catherine of Alexandria

The Church of Saint Catherine of Alexandria is located in Slovakia, in the village Topoľčianky. Location of Topoľčianky is middle west Slovakia. It is 30 km away from the city of Nitra. History The church was built by comte Karol Keglevich. The architect for the main project was Melchior Hefele, who also designed the palace in the capital city of Bratislava. Construction of the church started in 1776 and it was finished in 1784. It is dedicated to Saint Catherine of Alexandria. A painting of her is placed above the main altar. This church is built in classic-baroque style. It is often sought out by local and foreign tourists especially on the saint's day. References
Kostel svatého Bartoloměje (Čadca)

Kostel svatého Bartoloměje je římskokatolický kostel v Čadci. Je zasvěcen svatému Bartoloměji. Dějiny V roce 1647 byl na místě dnešního kostela postaven dřevěný kostelík. Kvůli narůstajícímu počtu obyvatel byl v roce 1734 postaven kostel v dnešní podobě. Hlavní oltář pochází z roku 1762. V roce 1794 přibyla ke kostelu 36 metrů vysoká věž. V 19. století měl kostel pět zvonů. Po první světové válce přibyly další tři. Později byly zvony na elektrický pohon. V roce 1984 se rekonstruovala věž. 14. května 1990 byla ve městě i Matka Tereza. Fotogalerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol svätého Bartolomeja (Čadca) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Farní kostel v Čadci Archivováno 4. 10. 2015 na Wayback Machine.
Kostel svatého Havla (Nižná)

Kostel sv. Havla v Nižné je původně gotický kostel přestavěný v letech 1614 – 1620. Patří mezi nejvýznamnější kulturně – historické stavby v oblasti. Původně gotický kostel byl později přestavěn v barokním slohu a vícekrát renovován. V kostele se nacházejí vzácné umělecké památky jako je krakovská zlatnická práce – kalich (r. 1570), dále dva zvony z poloviny 17. století a lidové umělecké dílo, oltář Ukřižování pocházející z 19. století. V roce 1615 byla ke kostelu přistavěna věž. Později byl vícekrát přestavěn. Kostel měl ze začátku 5 zvonů, z toho nejstarší byly odlity v letech 1628 a 1629. V pozdějších válečných časech z původních pěti zvonů zůstaly pouze dva. V roce 1829 byl kostel rozšířen a v roce 1911 byl na věži upevněn kříž. Nacházejí se v něm dva oltáře. Hlavní – Oltář ukřižování – lidová umělecká práce z 19. století a boční oltář. V oltářním nástavci je obraz sv. Havla. Kromě toho se zde nachází kamenná křtitelnice, varhany a vzácné sakrální památky jako zlatý kalich z roku 1570, monstrance, ciborium a paténa. Fresky na stropě kostela byly renovovány v letech 1926 a 1970. Nejnovější rekonstrukce se uskutečnila v roce 1999. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol svätého Gála (Nižná) na slovenské Wikipedii.
St John the Baptist's Church (Rimavská Sobota)

St John the Baptist's Church is a Roman Catholic church in Rimavská Sobota, Slovakia. The church, dedicated to John the Baptist (Ján Krstiteľ), was first built in the 11th century and dominated the medieval square of the town. The original building, along with the rest of the town, was destroyed in the catastrophic fire of 1506, and rebuilt. This second church building was mostly demolished in the late 18th century and replaced between 1774 and 1790 by a single-aisled church in Neo-Classical style, with some late Baroque elements. The three-storied tower, with a Baroque "lantern" top set in the volute-gabled west front, survives from the previous building. Notes
Kostel svatého Jakuba (Trnava)

Kostel svatého Jakuba nazývaný i Františkánský kostel je jednolodní barokní kostel s klášterním komplexem v Trnavě. Historie Stavět se začal v roce 1632 na místě starší gotické stavby. Konečnou podobu získal v roce 1712. Město dalo přistavět druhou polovinu uličního křídla v roce 1749. Kostel má délku 54,4 m, šířka hlavní lodi je 16,9 m a výška 16,8 m. Maximální šířka svatyně je 11,4 m a její výška je 15,3 m. Předpokládá se, že v první polovině 13. století, ještě před příchodem františkánů do Uher, stál na místě dnešních objektů klášter jiného řádu, pravděpodobně benediktinské opatství. Františkáni přišli do Trnavy někdy v 30. letech 13. století a pravděpodobně se usadili v menším domě u kostelíku sv. Heleny, kde stál městský špitál. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol svätého Jakuba (Trnava) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Jakuba na Wikimedia Commons Kostel sv. Jakuba Archivováno 28. 10. 2008 na Wayback Machine.
Kościół św. Jakuba Apostoła w Trnawie

Kościół św. Jakuba Starszego Apostoła (też: kościół franciszkański; słow. Kostol svätého Jakuba) – kościół obrządku rzymskokatolickiego w mieście Trnawa w zachodniej Słowacji. Klasztorny dla przylegającego do niego klasztoru franciszkanów. Położenie Znajduje się w zabytkowym centrum Trnawy, na zachód od głównego placu miasta (Trojičné námestie), pod adresem ul. Františkánska 1. Historia Na miejscu dzisiejszego zespołu klasztorno-kościelnego prawdopodobnie na początku XIII w. stał klasztor innego zakonu, przypuszczalnie opactwo cysterskie lub benedyktyńskie. Pierwsza wzmianka o pobycie franciszkanów w mieście pochodzi z 1224 r. Początkowo osiedli oni w niewielkim domu zakonnym, stojącym w rejonie dzisiejszego szpitalnego kościoła św. Heleny. Prawdopodobnie w 1239 r. zajęli oni opuszczony obiekt, stojący w pobliżu zachodniej bramy miejskiej (obecnie Bernolákova brána), po czym przebudowali go w stylu gotyckim. Obecny kościół zaczęto wznosić w 1632 r. na miejscu poprzedniej budowli. Ukończono go w 1640 r. Pierwotną symetrię świątyni naruszyła w 1699 r. dobudowa kaplicy św. Antoniego. Po pożarze w końcu XVII w. odbudowę kościoła ukończono w 1712 r. Świątynię uroczyście poświęcono 1 września 1714 r. Architektura Kościół jednonawowy, murowany, z czworoboczną wieżą częściowo wtopioną w korpus od frontu. Nie jest orientowany: trójbocznie zamknięte prezbiterium skierowane jest ku zachodowi, a front w stronę miasta, ku wschodowi. Nawa i prezbiterium nakryte dachami dwuspadowymi, krytymi dachówką. Wieża, podzielona na trzy kondygnacje wydatnymi gzymsami, zwieńczona jest barokowym, cebulastym hełmem z latarnią. Kościół ma długość 54,4 m. Szerokość nawy wynosi 16,9 m, a jej wysokość 16,8 m. Maksymalna szerokość prezbiterium wynosi 11,4 m, a jego wysokość 15,3 m. Przypisy Bibliografia Klára Ondrušova, Marta Tomovičova: Trnava. Historicke pamiatky, wyd. Mesto Trnava, Trnava 2010;