NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Závod (okres Malacky)

Závod je obec na Slovensku v okrese Malacky. Žije v ní přibližně 2 900 obyvatel. První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1557. Pamětihodnosti V obci se nachází dva římskokatolické kostely. V centru obce stojí novogotický kostel svatého Michala archanděla z roku 1899. Starší gotický kostel Navštívení Panny Marie z roku 1339 je na hřbitově. V katastrálním území obce leží chráněný areál Jazerinky. Osobnosti Štefan Vrablec (1925–2017), pomocný biskup a rektor Slovenského ústavu sv. Cyrila a Metoděje Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Závod (okres Malacky) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Závod na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Závod

Závod (bis 1927 slowakisch „Závody“; ungarisch Pozsonyzávod – bis 1907 Závod) ist eine Gemeinde in der Westslowakei. Lage Sie liegt in der Region Záhorie in der Niederung Záhorská nížina, etwa 14 km nördlich der westslowakischen Stadt Malacky und etwa 50 km von der Hauptstadt Bratislava. Auf Teilen des Gemeindegebiets befindet sich das Naturreservat Abrod sowie westlich der Autobahn D2 eine Haltestelle der Bahnstrecke Bratislava–Kúty–Břeclav. Geschichte Die erste schriftliche Erwähnung erfolgte 1557 als Zawad. Der Name soll sich vom ungarischen Wort „zab“ für Hafer ableiten. Závod heißt eigentlich „za vodu“ und bedeutet im Deutschen „hinter dem/beim Wasser“, gemeint ist: hinter dem/beim Fluss March. Bevölkerung Sehenswürdigkeiten Der Jungfrau Maria geweihte römisch-katholische Kirche im gotischen Baustil aus dem Jahre 1339 (1777 renoviert) Dem Erzengel Michael geweihte römisch-katholische Kirche im neogotischen Baustil aus dem Jahre 1899 Söhne und Töchter Štefan Vrablec (1925–2017), römisch-katholischer Geistlicher und Weihbischof in Bratislava-Trnava Einzelnachweise Weblinks
Závod, Slovakia

Závod (Hungarian: Pozsonyzávod) is a village and municipality within the Malacky District in the Bratislava region of western Slovakia. Geography The municipality lies at an altitude of 161 metres (528 ft) and covers an area of 27.37 km2 (10.57 sq mi) (2025). Population It has a population of 2931 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 2978 people by ethnicity 2890 as Slovak, 73 as Not found out, 33 as Czech, 22 as Romani, 8 as Hungarian, 5 as German, 4 as Vietnamese, 4 as Rusyn, 4 as Other, 3 as Russian, 3 as Austrian, 1 as Chinese, 1 as Ukrainian, 1 as Romanian, 1 as Polish and 1 as Bulgarian. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 2978 people by religion 2212 from Roman Catholic Church, 572 from None, 86 from Not found out, 37 from Evangelical Church, 21 from Greek Catholic Church, 14 from Christian Congregations in Slovakia, 10 from Ad hoc movements, 7 from Eastern Orthodox Church, 6 from Other and not ascertained christian church, 5 from Calvinist Church, 2 from Other, 2 from Buddhism, 1 from Jehovah's Witnesses, 1 from Islam, 1 from Hinduism and 1 from Baptists Church. Famous people Štefan Vrablec (1925-2017), Slovak Roman Catholic bishop František Hajnovič (1949-2021), Minister of Finance (2002) References "SO SR - Urban and Municipal Statistics SR - obec". Statistical Office of the Slovak Republic. Archived from the original on 2012-04-05. Retrieved 2011-11-21. ^Statistical Office of The Slovak Republic, accessdate=2016-04-07; www.statistics.sk References External links Media related to Závod, Malacky District at Wikimedia Commons Official page
Závod

Závod (en húngaro: Pozsonyzávod) es un pueblo y municipio, ubicado en el distrito de Malacky en la región de Bratislava en Eslovaquia occidental. Al 31 de diciembre de 2009, el municipio había alcanzado una densidad poblacional de 101 habitantes por km ², y su territorio tiene una superficie de 27,3 km ². La primera mención escrita del pueblo data de 1557. La primera mención escrita del asentamiento en forma de "Závod" data de 1557 , pero su antigua iglesia ya se menciona en 1339 y 1450 . En 1828 vivían allí 2 305 habitantes en 320 hogares. En 1910, según el censo residían 1 840 personas (la mayoría de ellos, eslovacos). Hasta el Tratado de Trianon pertenecía a la comunidad del reino húngaro; Pozsony, en un barrio de Malacky, entonces perteneciente a la república de Checoslovaquia, durante la Segunda Guerra Mundial y desde 1993, en Eslovaquia. En 2001 habitaban 2 578 personas (2497 eslovacos). Demografía Referencias https://web.archive.org/web/20120405054148/http://app.statistics.sk/mosmis/eng/zaklad.jsp?txtUroven=410106&lstObec=504980
Závod

Závod je naseljeno mjesto u okrugu Malacky u Bratislavskom kraju u Slovačkoj. Stanovništvo Prema podatcima o broju stanovnika iz 2025. godine naselje je imalo 2931 stanovnika. Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 2978 stanovnika bilo ih je tako 2890 slovačke, 73 neutvrđene, 33 češke, 22 romske, 8 mađarske, 5 njemačke, 4 vijetnamske, 4 rusinske, 4 inih, 3 ruske, 3 austrijske, 1 kineske, 1 ukrajinske, 1 rumunjske, 1 poljske i 1 bugarske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 2978 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 2212 Rimokatolička Crkva, 572 bez vjerske pripadnosti, 86 neutvrđeno, 37 Evangelistička Crkva, 21 Grkokatolička Crkva, 14 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 10 ad hoc pokreti, 7 Pravoslavna Crkva, 6 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 5 Kalvinistička, 2 razno, 2 Budizam, 1 Jehovini svjedoci, 1 Islam, 1 Hinduizam i 1 Baptistička Crkva. Izvori Vanjske poveznice Službena stranica naselja (sl.)
Pozsonyzávod

Pozsonyzávod (szlovákul Závod) község Szlovákiában, a Pozsonyi kerületben, a Malackai járásban. Fekvése Malackától 12 km-re északra található. Története A település első írásos említése "Zabod" alakban 1557-ből származik, de régi templomát már 1339-ben és 1450-ben is említik. Az adóösszeírások szerint Éleskő várának uradalmához tartozott. 1665-ben Závodon 45 család élt. 1720-ban 38 adózó háztartása volt. 1828-ban 320 házában 2305 lakos élt, akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak. Vályi András szerint „ZAVOD. Tót falu Pozsony Várm. földes Ura Gróf Batthyáni Uraság, lakosai katolikusok, síkos határja 3 nyomásbéli, rozsot, árpát, és kendert terem, szőleje, réttye van, piatza Nagy-Lévárdon.” Fényes Elek szerint „Závod, Poson vm. tót f. a sasvári, vagy holicsi országutban, N. Lévárdhoz 1/2 órányira: 1300 kath., 25 zsidó lak., kath. paroch. templom, róna jól mivelt határral, erdővel. F. u. gr. Batthyáni János örök. Ut. p. Szent János.” A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Malackai járásához tartozott. Népessége 1910-ben 1840, túlnyomóan szlovák anyanyelvű lakosa volt. 2011-ben 2699 lakosából 2574 szlovák volt. Nevezetességei Szűz Mária Neve tiszteletére szentelt gótikus római katolikus temploma 1339-ben épült. 1777-ben megújították. Mihály arkangyal tiszteletére szentelt neogótikus, római katolikus temploma 1899-ben épült. Közlekedés Vasúti Jegyzetek Források Igor Bazovský 2023: Nálezy severského pôvodu na pohrebisku z doby rímskej v Závode. Študijné zvesti 70/1 Bazovský, I. – Čambal, R. – Hladíková, K. – Rajtár, J. 2019: Nové funerálne nálezy z doby rímskej zo Závodu (predbežná správa). Zborník SNM CXIII – Archeológia 29, 263-267. Külső hivatkozások Községinfó Pozsonyzávod Szlovákia térképén E-obce.sk Archiválva 2014. február 18-i dátummal a Wayback Machine-ben A község a régió honlapján
Závod, Slovacia

Závod este o comună slovacă, aflată în districtul Malacky din regiunea Bratislava. Localitatea se află la altitudinea de 160 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 27,37 km2 și în 2017 număra 2.823 de locuitori. Istoric Localitatea Závod este atestată documentar din 1557. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Závod la Wikimedia Commons
Завод (Малацки)

Завод (слч. Závod) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Малацки, у Братиславском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 2931 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 2978 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 2890 као Словац, 73 као непознато, 33 као Чех, 22 као Ром, 8 као Мађар, 5 као Нијемац, 4 као Вијетнамац, 4 као Русин, 4 као различите, 3 као Рус, 3 као Аустријан, 1 као Кинез, 1 као Украјинац, 1 као Румун, 1 као Пољак и 1 као Бугар. Религија У години 2021. је било 2978 људи по вероисповести: 2212 Латинска црква, 572 Без верске припадности, 86 Неоткривено, 37 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 21 Гркокатолицизам, 14 Хришћанске цркве у Словачкој, 10 Ад хок покрети, 7 Православна црква, 6 Друге и неодређене хришћанске цркве, 5 Калвинизам, 2 Друго, 2 Будизам, 1 Јеховини сведоци, 1 Ислам, 1 Хиндуизам и 1 Баптисти. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт (језик: словачки)
Завод (округ Малацки)

Завод (словац. Závod) — село, громада округу Малацки, Братиславський край, південно-західна Словаччина, регіон Загоріє. Кадастрова площа громади — 27,37 км². Населення 2851 особа (станом на 31 грудня 2017 року). Історія Завод згадується в 1557 році. Географія Протікає Малолеварський канал Населення Примітки Посилання obeczavod.sk — офіційний сайт громади Závod - …. e-obce.sk (словац.). :
Svätý Jur

Svätý Jur (1960–1990 Jur pri Bratislave, německy Sankt Georgen, maďarsky Szentgyörgy) je město v Bratislavském kraji na Slovensku, čtrnáct kilometrů od centra Bratislavy. Historické jádro Svatého Juru bylo v roce 1990 vyhlášeno městskou památkovou rezervací. Toto vinohradnické městečko, jehož tradice sahá více než 800 let do historie, leží na úpatí Malých Karpat. Ve městě žije přibližně 6 000 obyvatel. Historie První písemná zmínka o městě pochází z roku 1209. V roce 1241 bylo město poničené nájezdem Tatarů. V letech 1271 a 1273 bylo město poničené vojsky Přemysla Otakara II. V roce 1840 byl zprovozněn první úsek koněspřežné dráhy Bratislava – Trnava – Sereď, který vedl z Bratislavy do Svätého Jura. Přírodní poměry Ve správním území města leží národní přírodní rezervace Šúr, přírodní rezervace Jurské jazero a chráněný areál Svätojurské hradisko. Pamětihodnosti Kostel svatého Jiří (slovensky kostol svätého Juraja) Pálffyovský kaštel Staniční budova koněspřežné dráhy Osobnosti Jindřich Jaroslav Clam–Martinic (1826–1887), český a předlitavský politik Ármin Vámbéry (1832–1913), uherský orientalista, jazykovědec a cestovatel Alexander Zahlbruckner (1860–1938), rakouský botanik Viktor Kubal (1923–1997), slovenský výtvarník a filmový režisér František Srna (1932–1973), slovenský silniční motocyklový závodník Dušan Hergott (1959-2006) , slovenský hudebník, zpěvák, bubeník a bavič Partnerská města Fotogalerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Svätý Jur na Wikimedia Commons Galerie Svätý Jur na Wikimedia Commons Oficiální stránky Fotky Svätého Jura
Svätý Jur

Svätý Jur (tysk: Sankt Georgen, ungarsk: Szentgyörgy) er en lille by nordøst for Bratislava, hovedstaden i Slovakiet. Navnet betyder Sankt Georg. Mellem 1960 og 1990, havde byen det ikke-religiøse navn Jur pri Bratislave. Svätý Jur har en befolkning på ca. 5.000. Geografi Svätý Jur ligger i Pezinok distriktet i Bratislava Regionen i det sydvestlige Slovakiet. Det omgivende areal inkluderer store vingårde i det nærtliggende Lille Karpatere og de unikke Šúr sumpe, der er et beskyttet område. Historie Arkæologiske udgravninger daterer beboelsen tilbage til Hallstatt perioden og Quadi perioden. I det 9. århundrede, blev der bygget et stormährisk slot her. Svätý Jur blev første gang nævnt i skriftlige kilder i 1209 og modtog byrettigheder i 1299. Den blev en kongelig friby i Kongeriget Ungarn i 1647. På trods af bygningen af en bymur mellem 1603 og 1664, blev Svätý Jur ødelagt af det Osmanniske Rige i 1663. De osmanniske tropper ødelagde ligeledes det Hvide Slot (Slovakisk: Biely Kameň), der havde været et vigtig administrativt center indtil da. I det 18 og 19. århundrede og et godt stykke ind i det 20. århundrede var befolkningen primært tyskere, men de blev tvunget ud efter 2. verdenskrig. I 1840 blev den første (hestetrukne) jernbane i Kongeriget Ungarn bygget fra byen til Bratislava. Demografi Referencer Noter Eksterne links Officiel hjemmeside for Svätý Jur Arkiveret 5. september 2006 hos Wayback Machine Fotografier af Svätý Jur Kort beskrivelse af Biely Kameň slottet Arkiveret 8. maj 2012 hos Wayback Machine
Svätý Jur

Svätý Jur es un municipio del distrito de Pezinok en la región de Bratislava, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 5997 habitantes.​ Se encuentra ubicado al este de la región, en el valle del río Morava y cerca de la frontera con la región de Trnava y con Austria.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Svätý Jur.
Svätý Jur

Svätý Jur (nom de 1960 à 1990 : Jur pri Bratislave, allemand : Sankt Georgen, hongrois : Szentgyörgy) est une ville de la région de Bratislava, en Slovaquie, à 14 km au nord-est de Bratislava. Sa population est de 5 600 habitants. Histoire La plus ancienne mention de Svätý Jur remonte à 1209. Démographie Évolution de la population Galerie Liens externes Site municipal (en anglais) Notes et références Portail de la Slovaquie
Svätý Jur

Svätý Jur (mađarski: Szentgyörgy, njemački: Sankt Georgen ) je grad u Bratislavskom kraju u zapadnoj Slovačkoj. Grad upravno pripada Okrugu Pezinok. Zemljopis Svätý Jur se nalazi u Okrugu Pezniok u Bratislavskom kraju. Okolno područje uključuju velike vinograde na obližnjim Malim Karpatima i jedinstvenu Šúr močvaru koja je zaštićeni rezervat. Povijest Svätý Jur se prvi put spominje u pismenom izvor 1209. godine. On postaje slobodni kraljevski grad u Kraljevi Ugarskoj 1647. godine. Usprkos izgradnji gradskih zidina između 1603. i 1664., Svätý Jur je devastiran od Turaka 1663. godine. Turske trupe također uništavaju i bijeli dvorac koji je bio važan administrativni centar regije do tada. Prije Drugog svjetskog rata veliki dio stanovništva činili su Nijemci. Stanovništvo Po popisu stanovništva iz 2006. godine grad je imao 5.186 stanovnika. Prema službenom popisu stanovništva iz 2001. godine etnički i vjerski sastav je sljedeći: Etnički sastav Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 5941 stanovnika bilo ih je tako 5600 slovačke, 228 neutvrđene, 62 češke, 60 mađarske, 46 inih, 23 rusinske, 18 ukrajinske, 18 njemačke, 13 hrvatske, 11 ruske, 7 poljske, 7 grčke, 5 rumunjske, 4 talijanske, 4 austrijske, 4 bugarske, 3 romske, 3 francuske, 3 engleske, 2 moravske, 1 kanadske i 1 albanske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 5941 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 3047 Rimokatolička Crkva, 1985 bez vjerske pripadnosti, 320 neutvrđeno, 306 Evangelistička Crkva, 49 razno, 46 Grkokatolička Crkva, 37 Bratska crkva, 28 ad hoc pokreti, 18 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 18 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 16 Pravoslavna Crkva, 16 Apostolska Crkva, 12 Budizam, 9 Kalvinistička, 8 poganstvo i prirodni duhovnost, 5 Židovi, 5 Islam, 5 Baptistička Crkva, 3 Jehovini svjedoci, 3 Evangelistička metodistička Crkva, 3 Adventisti sedmog dana, 1 Crkva Isusa Krista svetaca posljednjih dana i 1 Bahá'í. Poznate osobe Alojz Hudek (*1887. – † 1961.), SDB, rimokatolički svećenik, misionar (Bolivija, Peru). Izvor Vanjske poveznice Službena stranica grada Ostali projekti
Svätý Jur

Svätý Jur (in ungherese Szentgyörgy, in tedesco Sankt Georgen) è una città della Slovacchia facente parte del distretto di Pezinok, nella regione di Bratislava. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Svätý Jur Collegamenti esterni Sito ufficiale, su svatyjur.sk.
Svätý Jur

Svätý Jur (Hongaars:Szentgyörgy; Duits: Sankt-Georgen) is een Slowaakse gemeente in de regio Bratislava, en maakt deel uit van het district Pezinok. Svätý Jur telt 4929 inwoners. In het dorp staat een kasteel dat vroeger eigendom was van de adellijke familie Szentgyörgyi, deze familie is trouwens naar het dorp vernoemd. De plaats werd in 1209 voor het eerst genoemd en is in de loop van de 21e eeuw sterk gegroeid. In 2001 had Svätý Jur 4614 inwoners, in 2019 waren het er 5949. De plaats is bekend als centrum van wijnbouw en ligt slechts enkele kilometers van de stadsgrens van Bratislava.
Svätý Jur

Svätý Jur (w latach 1960–1990 Jur pri Bratislave, niem. Sankt Georgen, węg. Szentgyörgy) – stare, winiarskie miasteczko w zachodniej Słowacji w kraju bratysławskim. W 2011 roku liczyło 5141 mieszkańców. Położenie Leży ok. 14 km na północny wschód od Bratysławy, na zachodnim skraju Niziny Naddunajskiej, u wschodnich podnóży pasma Małych Karpat. Jego zabudowa częściowo rozkłada się na starym stożku napływowym u wylotu doliny Jurskiego Potoku (słow. Jurský potok), częściowo zaś wspina się na stoki tego pasma górskiego, w tym zwłaszcza w obrębie wspomnianej doliny. Wyższą część stoków, aż po 280–300 m n.p.m., zajmują rozległe winnice, z których słynie miasto. Historia Tereny miasta zamieszkane były od czasów prehistorycznych. Nad osiedlem Neštich, w górze doliny Jurskiego Potoku, znajduje się tzw. Jurské hradisko (pol. Jurskie Grodzisko), osiedlone w epoce halsztackiej, a następnie we wczesnym średniowieczu, w czasach Wielkiej Morawy. Samo miasto wspominane było po raz pierwszy w 1209 r. jako osada z prawem targowym, leżąca przy tradycyjnym szlaku handlowym, biegnącym z Bratysławy podnóżami Małych Karpat w górę doliny Wagu. Już od średniowiecza mieszkańcy zajmowali się uprawą winnej latorośli. Miejscowe winnice wspominane były już w roku 1270. Z czasem „winogrodnictwo” i produkcja wina stały się ich głównym zajęciem. Z czasem Święty Jur stał się szlacheckim „prywatnym” miasteczkiem. W 1647 r. uzyskał status wolnego miasta królewskiego z obowiązkiem corocznego odstawiania na węgierski dwór królewski 400 beczek (ok. 22 tys. litrów) dobrego wina. Uzyskał herb, w którym widnieje Św. Jerzy w klasycznej pozie - na koniu, przebijający włócznią smoka. W latach 1603–1654 miasto zostało otoczone murami obronnymi. Pomimo to w 1663 r. Turcy je zdobyli i spalili, a część mieszkańców uprowadzili w jasyr. Z kolei na początku XVIII w. spustoszyły je oddziały kuruców Jerzego II rakoczego. Tym niemniej po każdej z tych klęsk miasto szybko się podźwigało. Poza uprawą winorośli mieszkańcy zajmowali się różnymi rzemiosłami – cechy rzemieślnicze funkcjonowały w mieście od XVI w. Siłą napędową rozwoju miasta były także miejscowe targi i jarmarki. W XIX w. przez Święty Jur wiodła pierwsza kolej, w której powozy ciągnęły jeszcze po szynach konie. Zamek Biely Kameň Zamek Biely Kameň (pol. Biały Kamień) wybudowany został w XIII w.; siedzibą państwa świętojurskiego był do początków XVII w. Położony nad miastem w łańcuchu górskim Małe Karpaty. Wartości przyrodnicze W granicach miasta, na nizinnym terenie na południowy wschód od centrum zabudowy, znajduje się rozległy rezerwat przyrody Šúr, zaś w górach, na zachód od centrum miasta, leży drugi rezerwat przyrody – Jurské jazero. Przypisy Bibliografia Adamec Vladimír, Jedličková Nora: Slovensko. Turistický lexikon, wyd. Šport, slovenské telovýchovné vydavateľstvo, Bratislava 1991, ISBN 80-7096-152-X; Szomolányi Juraj a kolektív: Malé Karpaty. Tiristický sprievodca ČSSR, wyd. Šport, slovenské telovýchovné vydavateľstvo, Bratislava 1986.
Svätý Jur

Svätý Jur é uma cidade da Eslováquia, situada no distrito de Pezinok, na região de Bratislava. Tem 39,87 km² de área e sua população em 2018 foi estimada em 5.724 habitantes. Demografia Referências Ligações externas Media relacionados com Svätý Jur no Wikimedia Commons «Site oficial» «Estatísticas»
Свети-Юр

Све́ти-Юр (словац. Svätý Jur, нем. Sankt Georgen, венг. Szentgyörgy) — винодельческий городок в западной Словакии. Население — около 5,7 тысяч человек. География Свети-Юр расположен у подножья Малых Карпат. Название Название переводится как «Святой Георгий». Устаревшее произношение — «Святы Юр». История Свети-Юр возник как великоморавская крепость. Впервые официально упоминается только в 1209году, когда Свети-Юр стал городом. В 1241 году Свети-Юр сожгли татары, в 1271 и 1273 годах — чешский король Пржемысл Оттокар II. В конце XIII века в Свети-Юр переселяется множество немецких колонистов. В 1434 году город сжигают гуситы. В 1647 году король окончательно даёт права свободного королевского города Свети-Юру. В 1633 году на город нападают турки. В XIX веке Свети-Юр входит в полосу экономической депрессии, вызванную импортом дешёвых вин. Это сыграло важную роль в консервации города, сохранившего свой средневековый характер. Население Достопримечательности Костёл св. Георгия, Лютеранская кирха, Монастырь пиаристов, Замок Развалины крепости Бьели-Камень. Примечания Ссылки Официальный сайт
Свети Јур

Свети Јур, раније Јур при Братислави (слч. Svätý Jur, мађ. Szentgyörgy, нем. Sankt Georgen) је град у Словачкој, који се налази у оквиру Братиславског краја, где припада округу Пезинок. Географија Свети Јур је смештен у западном делу државе. Главни град државе, Братислава, налази се свега 15 км југозападно од града, па је суштински Свети Јур њено предграђе. Рељеф: Свети Јур се развио у Малокарпацкој области, која је назив добила по Малим Карпатима, планини која се издиже непосредно западно од града. Град је у равници, на приближно 165 m надморске висине. Источно од Модре почиње Панонска низија. Клима: Клима у Светом Јуру је умерено континентална. Воде: Близу Светог Јура налази се Шурска мочвара, која је под заштитом државе. Историја Људска насеља на овом простору датирају још из праисторије. Насеље се први пут спомиње 1209, као место у оквиру Краљевине Угарске. Свети Јур је добио градска права 1647. године, када постаје значајан занатско средиште насељено Немцима. Крајем 1918. Свети Јур је постао део новоосноване Чехословачке. За време комунизма град је нагло индустријализован, па је дошло до наглог повећања становништва. После осамостаљења Словачке град је постао њено значајно средиште, али је дошло до привредних тешкоћа у време транзиције. Последњих година град је све значајнији као предграђе Братиславе. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 5997 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 5941 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 5600 као Словац, 228 као непознато, 62 као Чех, 60 као Мађар, 46 као различите, 23 као Русин, 18 као Украјинац, 18 као Нијемац, 13 као Хрват, 11 као Рус, 7 као Пољак, 7 као Грк, 5 као Румун, 4 као Италијан, 4 као Аустријан, 4 као Бугар, 3 као Ром, 3 као Француз, 3 као Енглезaи, 2 као Морављан, 1 као канађанaи и 1 као Албанац. Религија У години 2021. је било 5941 људи по вероисповести: 3047 Латинска црква, 1985 Без верске припадности, 320 Неоткривено, 306 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 49 Друго, 46 Гркокатолицизам, 37 Црква браће, 28 Ад хок покрети, 18 Друге и неодређене хришћанске цркве, 18 Хришћанске цркве у Словачкој, 16 Православна црква, 16 Апостолска црква, 12 Будизам, 9 Калвинизам, 8 Паганизам и духовност природе, 5 Јевреји, 5 Ислам, 5 Баптисти, 3 Јеховини сведоци, 3 Уједињена методистичка црква, 3 Хришћанска адвентистичка црква, 1 Црква Исуса Христа светаца последњих дана и 1 Бахаи вера. Познате особе Алојз Худек (*1887 – † 1961), СДБ, римокатолички cвештеник, мисионар (Боливија, Перу) Референце Галерија Спољашње везе Званични веб-сајт
Svätý Jur

Svätý Jur (tyska Sankt Georgen, ungerska Szentgyörgy, Pozsonyszentgyörgy) är en liten stad i sydvästra Slovakien, nordöstra om Bratislava. Staden som har en yta av 39,874 km² har en befolkning, som uppgår till 5 186 invånare (2005). Svätý Jur nämns för första gången i ett dokument från år 1209. Staden är bland annat känd för Biely Kameň (”Vita borgen”), som 1663 förstördes av osmanska trupper. Demografi Källor Externa länkar Officiell webbplats Wikimedia Commons har media som rör Svätý Jur. Wikimedia Commons har media som rör Biely Kameň.