Ondřejský hřbitov

Ondřejský hřbitov je historický hřbitov nacházející se v bratislavském Starém městě na ulici 29. srpna. Patří k nejstarším bratislavským hřbitovům. Založen byl v roce 1784 a původně patřil městské farnosti svatého Martina. Pohřbívalo se na něm až do padesátých let 20. století, v současnosti se zde pohřbívají lidé jen výjimečně (např. herec Július Satinský). 8. prosince 1988 byl hřbitov prohlášen za národní kulturní památku. Rozloha hřbitova je přibližně 6 ha. Historie hřbitova Hřbitov byl založen jako náhrada původního staroondřejského hřbitova (Hřbitova svatého Ondřeje), který byl v té době už přeplněný. Tento starý hřbitov se nacházel na Heydukově a Hollého ulici v Bratislavě. V roce 1966 zde bylo evidováno 15 000 náhrobků. V dobách socialismu, tedy po roce 1948, však hřbitov začal postupně chátrat. V letech 1976–1980 se uskutečnila rekonstrukce hřbitova, jejímž cílem bylo přeměnit hřbitov na městský park, ale měla spíše negativní dopad. Při této rekonstrukci byl zmenšen počet náhrobních kamenů a krypt (mnohé z nich byly zničeny, včetně jejich podzemních částí), byl částečně zbourána obvodová zeď a na některých místech nahrazena betonovou zdí, ve které se nacházejí zamřížované otvory. Rekonstrukce se dotkla i rostlinstva na hřbitově – mnohé stromy a okrasné dřeviny byly poraženy. Následkem těchto úprav bylo to, že na hřbitov pronikal více dopravní hluk. Architektura hřbitova Na území hřbitova se nachází řeckokatolický Chrám Povýšení vznešeného a životodárného kříže. Postavil ho v roce 1861 projektant I. Feigler ml. a původně to byla Kaple svatého Ondřeje. Autorem mnoha náhrobků na hřbitově je sochař A. Rigel. Architektonické provedení jednotlivých hrobů, krypt a náhrobků je odlišné. Část z nich byla postavena ve stylu novorenesančním, část ve stylu novogotickém a také zde najdeme i klasicistní prvky. Známí lidé Na hřbitově je pohřbeno mnoho významných lidí – nacházejí se zde hroby a krypty šlechtických rodů a měšťanů, představitelů vrchnosti města, světských i duchovních představitelů, obyvatel města, vojenských velitelů a uherských důstojníků, různých známých osobností města a také hodnostářů monarchie. Seznam některých významných a známých lidí, kteří zde jsou pohřbeni. Ján Melkovič (1939–2004), herec Július Satinský (1941–2002), herec Rudolf Mandera (1884–1968), bratislavský podnikatel a řezník, stavitel prvního bratislavského mrakodrapu (Manderlák) Ignác Lamar (1897–1967), známý pod jménem Schöner Náci (jeho ostatky sem byly převezeny v roce 2007 z obci Lehnice ) Alexander Albrecht (1885–1958), hudebník Vavro Šrobár (1867–1950), lékař a politik Ferko Urbánek (1858–1934), spisovatel, dramatik, úředník Ignác Gessay (1874–1928), novinář a politik Johann Nepomuk Batka mladší (1845–1917), městský archivář, hudební vědec a kritik Eduard Majsch (1841–1904), malíř interiérů a zátiší Anton von Winzor (1844–1910), rakousko-uherský generál, velitel 5. armádního sboru v Bratislavě Ferdinand Martinengo (1821–1895), první organizátor Prešporského hasičského sboru a zakladatel gymnastických spolků Biskup Jácint Rona (1814 – 1889), učitel Kossuthových synů v Londýně a prince Rudolfa ve Vídni, vychovatel velkokněžny Valérie Jakub Palugyai (1819–1886), slavný hoteliér a vinař Jozef Danielik (1821–1886), akademik a autor několika významných knih Eduard František Xaver Kozicz (1829–1874), fotograf a malíř Jozef Kumlik (1801–1869), varhaník, dirigent a hudební skladatel Karol Jetting (1730–1790), úředník, cestovatel a diplomat, „bratislavský Robinson“ Jozef Szlávy (?), bývalý strážce koruny a ministerský předseda Hrabě Štefan Esterházy (?), prešporský hlavní župan Pavel Csato (?), člen Akademie Marie Terezie a Kisfaludyho společnosti biskup Ferdinand Knauz (?), čestný člen Akademie Marie Terezie Jozef Könyöky (?), autor díl o archeologii a první organizátor městského muzea Alexander Vutkovich (?), profesor akademie, spisovatel a novinář Ľudovít Marton (?), umělecký kovář Gyorgyi Kovács (?), hlavní městský lékař, zasloužil se o postavení první dětské kliniky v Bratislavě Michal Kováč (1930–2016), první prezident Slovenské republiky po rozpadu Československa Felicián Jozef Môcik (1861–1917), františkánský řeholník, varhaník a sbormistr, jeden z prvních učitelů Franze Schmidta Patricia Janečková (1998–2023), operní pěvkyně Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ondrejský cintorín na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ondřejský hřbitov na Wikimedia Commons