Lévai vár

A lévai vár vagy Léva vára a 13. században épült a mai Léva város központja közelében, az egykori mocsaras árterületből kiemelkedő andezit sziklaszirten. Története Az első írásos adat Léváról, mint kis településről 1156-ból, a Hontpázmány nemzetségből származó Apa nevű magyar nemes okleveléből maradt fenn. Ekkor még Bars vára volt a vidék központja. A tatárdúlás idején elpusztult barsi vár helyébe Léván épült új vár a 13. század második felében, és Léva lett Bars vármegye központja is. 1318-ban a vár már Csák Máté birtokában volt, tőle származik a vár első írásos említése egyik oklevelén. 1321-ben a vár királyi tulajdon és Bars vármegye központja lett. Károly Róbert a várat egyik legfontosabb és leghűségesebb főemberére, Becsei Imrére bízta, aki Bars vármegye első ispánja is lett. Becsei az uralkodó egyszerű szolgájából az ország egyik leggazdagabb bárójává emelkedett. Nevéhez fűződik Záh Felicián merénylő lányának, Sebének a lefejezése a lévai piacon a királyi család elleni merénylet megtorlásaképpen. 1387-ben Zsigmond magyar király a várat Sárai Lászlónak adományozta, akinek a fia Péter lett a középkori Lévai Cseh család alapítója. 1434-ben a várban tűz pusztította el a megyei oklevéltárat. Végvár a török ellen 1542-ben Balassa Menyhért szerezte meg a várat és a birtokot. 1543-ban a vár a török elleni végvári rendszer része lett; 1544-ben sikeresen verték vissza a török támadását. 1558-ban a várat Dobó István, az egri hős kapta meg. Ezt az adományt 1560-ban privilegiális formában is megerősítették. Dobó nagy építkezésekbe kezdett, amiket fia, Ferenc fejezett be, aki azonban a várat csak zálogjogon nyerte el. Ebben a korban nyerte el a vár végső formáját, amit pusztulásáig, 1709-ig megőrzött. 1564-ben Magyarországon hat főkapitányságot hoztak létre, az egyik központja Léva lett. Dobó Ferenc kora ünnepelt bajvívó vitéze volt. Leghíresebb bajvívása 1581-ben esett meg a korponai mezőn, ahol győzelmet aratott az esztergomi szandzsákbég felett. Dobó Ferenc 1602-es halála után a lévai uradalom Kollonich Szigfrid birtokába került. 1620-ban Bethlen Gábor foglalta el, de egy év múlva Koháry Péter révén újra császári birtokba került. 1621 szeptemberében Kollonich ismét kiszabadult, s Lévát is visszaszerezte, de az uradalmat addigra kifosztották. 1623-as halála után holttestét a lévai őrség koporsóban a vár nagytermében tartotta, csak 1638-ban temették el. 1638-ban Esterházy István itt tartotta lakodalmát Thurzó Erzsébettel, ez alkalommal lovagi játékokat is rendeztek. 1640-ben Csáky László volt a vár ura. A hagyomány szerint engedékenyen bánt jobbágyaival, akik hanyagul dolgoztak, ezért innen eredeztetik a „Csáky szalmája” szólást. 1644-ben ideiglenesen I. Rákóczi Ferenc hadai hódították meg a várat. 1663-ban Köprülü Ahmed nagyvezír hatalmas seregével megjelent a vár alatt, és Bartakovich Gábor kapitány fel is adta a várat. 1664-ben a török nagy vereséget szenvedett Léva közelében a garamszentbenedeki csatában, már előtte a várat is elvesztették. 1678-ban és 1682-ben Thököly Imre foglalta el rövidebb időre a várat. 1688-ban Esterházy Pál nádor vásárolta meg a lévai uradalmat, ami az Esterházy család a 19. század derekáig megtartott magának. Rákóczi-szabadságharc 1703 szeptember 17-én Ocskay László kerítette hatalmába a várost csellel, és szeptember 30-án itt tartotta fényes esküvőjét Tisza Ilona lévai özveggyel. 1704-ben kétszer is gazdát cserélt a vár, de II. Rákóczi Ferenc is itt tartott haditanácsot a nagyszombati vereség után. A kézről kézre járó várat végül 1709-ben a trencséni csata utáni visszavonulás során felrobbantották, hogy ne kerülhessen újra császári kézre. A várat aztán több nem építették újjá. A romok sorsa 1867-ben a romokban álló várat Schoeller Sándor és testvére, Pál, bécsi bankárok vásárolták meg. A vár utolsó magántulajdonosa a második világháború végéig Schoeller Gusztáv lovag volt. Az első rekonstrukciós munkálatokra 1930 és 1935 között került sor, ekkor bizonyos ráépítések is történtek. 1958-ban ide helyezték a Barsi Múzeum székhelyét. Az ún. kapitányi épület rekonstrukciója 2001-ben fejeződött be. Jegyzetek Források ↑ Himmler: Himmler György: Léva vára és a két Dobó. Honismeret, XII. évf. 6. sz. (1984) 50–53. o. Hozzáférés: 2026. június 6. ↑ Múzeum: A Barsi Múzeum tájékoztató füzete Kapcsolódó szócikkek Beckó vára Trencséni vár