NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ottóvölgy

Ottóvölgy (1887-ig Ompitál, szlovákul Doľany, németül Ottent[h]al) község Szlovákiában, a Pozsonyi kerületben, a Bazini járásban. Fekvése Nagyszombattól 17 km-re északnyugatra fekszik, a Kis-Kárpátok alatt. Története A falu a tatárjárás után keletkezett, amikor németeket telepítettek ide. A település legrégibb említése 1390-ből származik. Eredeti neve Ottenthal volt, nevét II. Ottó császárról kapta. A vöröskői váruradalom része volt. Később lakossága elszlovákosodott, a 16. század végétől már Ompitál néven is említik. II. Ferdinánd királytól mezővárosi kiváltságokat kapott, első pecsétje 1634-ből származik. Vályi András szerint "OMPITAL. vagy Ottenthal. Tót mező Város Baranya Várm. földes Ura G. Pálfy Uraság, lakosai katolikusok, fekszik hegyek közt, azért is határbéli földgye sovány, úgy szintén kaszállója ’s legelője is; de ellenben bora nem utólsó, vagyonnyai is meg lehetősek, el adásra alkalmatos módgyok van." Fényes Elek szerint "Ompithal (Ottenthal), tót m. v. Poson v., 941 k., 5 zsidó lak., k. paroch. templommal. Szőlőhegye elég; szántóföldje, legelője kevés; erdeje nagy. Fekszik Modorhoz északra 1 1/2 órányira. F. u. gr. Pálffy Rudolf örökösei. Ut. p. Nagy-Szombat." A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Nagyszombati járásához tartozott. Mai szlovák hivatalos nevét 1948-ban kapta. Népessége 1910-ben 1046, túlnyomórészt szlovák anyanyelvű lakosa volt. 2011-ben 1041 lakosából 1010 szlovák volt. Híres személyek Itt született és hunyt el Fándly György szlovák katolikus pap, író, nyelvújító. Itt vagy Nagyhelvényben született 1763-ban Juraj Palkovič esztergomi kanonok. Nevezetességei A falu Szent Katalin tiszteletére szentelt temploma 1390-ben már állott, majd 1690-ben és 1721-ben átalakították, 1832-ben pedig toronnyal is bővítették. A Kis-Kárpátok keleti lejtőjén, egy sziklaszirt tövében áll Szent Lénárd kegykápolnája. A kápolna 1360 körül épült, valószínűleg Nagy Lajos király rendeletére, címere az oszlopfőn található. Hátsó része természet alkotta barlang, amelyben gyógyító erejű sziklaforrás van. Ősi búcsújáróhely, ahol több csodás gyógyulás történt. A kápolnától sétány vezet fel a hegycsúcson álló, 1708-ban épített Szent Sebestyén kápolnához. A várostorony 1598-ban épült. A szőlőhegyen kis kápolna áll Szent Orbán tiszteletére szentelve. Szent Anna kápolna. Jegyzetek Külső hivatkozások Hivatalos oldal Községinfó Ottóvölgy Szlovákia térképén E-obce.sk Archiválva 2009. szeptember 14-i dátummal a Wayback Machine-ben
Doľany, Pezinok

Doľany este o comună slovacă, aflată în districtul Pezinok din regiunea Bratislava. Localitatea se află la altitudinea de 251 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 22,54 km2 și în 2017 număra 1.076 de locuitori. Istoric Localitatea Doľany este atestată documentar din 1390. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Doľany la Wikimedia Commons
Дољани (Пезинок)

Дољани (слч. Doľany) су насељено мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Пезинок, у Братиславском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 1071 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 1066 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 1048 као Словац, 14 као непознато, 8 као Чех, 8 као различите, 5 као Рус, 2 као Румун, 2 као Нијемац, 1 као Италијан, 1 као Срб, 1 као Шлезијац, 1 као Мађар и 1 као Француз. Религија У години 2021. је било 1066 људи по вероисповести: 827 Латинска црква, 201 Без верске припадности, 12 Неоткривено, 8 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 5 Ад хок покрети, 4 Друго, 4 Гркокатолицизам, 2 Хришћанске цркве у Словачкој, 1 Друге и неодређене хришћанске цркве, 1 Хришћанска адвентистичка црква и 1 Будизам. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт (језик: словачки) Крајеви и окрузи у Словачкој Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (8. фебруар 2010) (језик: словачки)
Доляни (Словаччина)

Доляни (словац. Doľany) — село, громада округу Пезінок, Братиславський край, південно-західна Словаччина, Малокарпатський регіон. Кадастрова площа громади — 22,55 км². Населення 1072 особи (станом на 31 грудня 2017 року). Історія Доляни згадується в 1390 році. Населення Примітки Посилання www.dolany.sk — офіційний сайт громади Doľany - …. e-obce.sk (словац.). :
Eurovea Tower

Eurovea Tower je rezidenční budova v Bratislavě, která leží na levém břehu Dunaje, jejíž stavba začala roku 2019 a dokončena byla v létě 2023. Výška budovy je 168 metrů a stala se tak historicky prvním mrakodrapem (stavba vyšší než 150 metrů) nejen v Bratislavě, ale na celém Slovensku (dosud nejvyšší budovou ve státě byl Nivy Tower, který měří 125 metrů). Podle forbes.sk bylo na stavbu Eurovea Tower potřeba tolik betonu, který by vystačil k naplnění 14 olympijských plaveckých bazénů. Eurovea Tower má 46 poschodí, pro přepravu osob 6 nejmodernějších rychlovýtahů a nachází se v něm celkem 389 rezidencí, z nichž 45 luxusních. K dispozici je dalších 1 000 m2 pro maloobchodní prodej a také 1400 parkovacích míst. Za návrhem stojí slovenské architektonické studio GFI, a. s., developerem projektu je společnost J&T Real Estate (JTRE). Mrakodrap je dominantní součástí nového komplexu Eurovea 2 v Pribinově ulici, který sestává z celkem šesti stavebních objektů. Základy Poté, co statici provedli geologický průzkum, zkoušky pilot a zjistili nosnost podlaží mohlo dojít v pátek 18. září 2020 k betonáži tři metry silné základové desky pro první slovenský mrakodrap. Betonáž nejsilnější základové desky trvala nepřetržitě tři dny a noci. Této unikátní akce se mohla zúčastnit i média. Před betonováním stavaři nejprve navázali ocelovou betonářskou výztuž s celkovou hmotností 1 880 tun (nejsilnější pruty výztuže o průměru 4 cm a délce 12 m měly hmotnost 120 kg). Objem betonu dosáhl 7 050 m3. Beton zajistily tři betonárky a další dvě byly v záloze. Do jámy ho pumpovaly tři aktivní mobilní pumpy a na jedné směně bylo zapotřebí na 40 pracovníků. Odkazy Související články Seznam nejvyšších budov v Bratislavě Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Eurovea Tower na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Eurovea Tower na Wikimedia Commons
Eurovea Tower

Der Eurovea Tower ist ein Wohnhochhaus in Bratislava, Slowakei. Das Gebäude wurde 2023 fertiggestellt, ist 168 Meter hoch und umfasst 46 Stockwerke. Es ist das höchste Gebäude der Slowakei und das erste Hochhaus des Landes mit einer Höhe von mehr als 150 Metern. Der Turm ist Teil des Komplexes Eurovea City direkt an der Donau und umfasst 389 Wohnungen im hochpreisigen Segment. Geschichte Der Bau des Hochhauses begann im März 2019 und wurde im Herbst 2023 abgeschlossen. Der Turm umfasst knapp 400 Wohnungen und 1.400 Parkplätze. Entwickler des Projekts ist J&T Real Estate, die wichtigsten Architekten sind GFI Architektúra + Dizajn. Das Gebäude verfügt über sechs Hochgeschwindigkeitsaufzüge, die eine Geschwindigkeit von 6 m/s beziehungsweise 22 km/h erreichen. Nach Angaben von Property Forum stellten diese Aufzüge einen nationalen Rekord als schnellste Aufzüge der Slowakei und als höchste Hochgeschwindigkeitsaufzüge Mitteleuropas auf. Der markante Turm ist Teil der zweiten Phase des Projekts Eurovea und befindet sich an der Pribinová-Straße, wo durch den Hauptentwickler J&T Real Estate weitere Hochhäuser errichtet oder geplant wurden. Die zweite Erweiterung des Projekts umfasst zusätzliche 24.000 m² Einzelhandelsfläche, 389 Wohnungen im Eurovea Tower und 96 Wohnungen in Eurovea Riverside, 40.300 m² Bürofläche, 2.245 Parkplätze sowie eine Vergrößerung der Grünflächen am Donauufer von 8.400 auf 15.000 m². Galerie Siehe auch Liste der höchsten Gebäude in Bratislava Weblinks Eurovea Tower beim CTBUH Eurovea Tower bei Structurae Einzelnachweise
Eurovea Tower

La Eurovea Tower es un rascacielos residencial situado en Bratislava. El edificio fue inaugurado en 2023 y tiene una altura de 168 metros de altura, con 46 pisos. Es el edificio más alto de Eslovaquia y el primer rascacielos de más de 150 metros de altura construido en el país. Forma parte de la segunda fase del proyecto Eurovea City y alberga 389 apartamentos. Se encuentra en la calle Pribinová, donde se encuentran otros edificios de gran altura en construcción o planificados.​​​​ Galería Referencias Enlaces externos Eurovea Tower en el CTBUH Eurovea Tower en Structurae
Eurovea Tower

De Eurovea Tower is een wolkenkrabber in Bratislava (Slowakije). Het gebouw heeft een hoogte van 168 meter en is daarmee het hoogste gebouw van het land. De Eurovea Tower werd geopend in 2022 en behoort tot de hoogste woontorens van Centraal-Europa. Bouw De bouw van de wolkenkrabber begon in maart 2019 en werd volledig voltooid in het najaar van 2023. De toren bevat 408 appartementen en 1.400 parkeerplaatsen. De ontwikkelaar is multinational J&T Real Estate (JTRE) en de architect GFI Architectúra. Het gebouw maakt deel uit van het Eurovea-complex, bestaande uit winkelcentra, residentiële gebouwen, kantoorgebouwen en restaurants. Afbeeldingen
Viničné

Viničné (do roku 1948 Švajnsbach; německy Schweinsbach či Schwanzbach, maďarsky Hattyúpatak) je obec na Slovensku v okrese Pezinok. Žije zde přibližně 2 800 obyvatel. První písemná zmínka o obci pochází z roku 1425. V obci je římskokatolický kostel svatého Filipa a Jakuba z roku 1622 a kaple Nejsvětější Trojice. Osobnosti Ján Petrovič, slovenský spisovatel a politik, se zde narodil v roce 1893. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Viničné na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Viničné na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Viničné

Viničné (bis 1948 slowakisch „Švajnsbach“; deutsch Schweinsbach oder Schwanzbach, ungarisch Hattyúpatak – bis 1907 Schweinsbach) ist eine Gemeinde in der Südwestslowakei. Lage Sie liegt im Donautiefland unweit der Kleinen Karpaten an der Straße zwischen Pezinok (nordwestlich in etwa 4 km entfernt) und Senec (südöstlich in etwa 10 km). Die Hauptstadt Bratislava ist 18 km entfernt. Geschichte Die erste schriftliche Erwähnung erfolgte 1208 als villa Suslan. Im Ort gibt es eine Kirche aus dem Jahr 1622 und eine Kapelle. Bevölkerung Söhne und Töchter der Gemeinde František Galan (1908–1945), Jurist, Theologe und Politiker (Hlinka-Partei), NS-Opfer Einzelnachweise Weblinks
Viničné

Viničné (Hungarian: Hattyúpatak) is a village and municipality in western Slovakia in Pezinok District in the Bratislava region. The village is known for archery. In 2006, Viničné held the 6th World University Archery Championship. Geography The municipality lies at an altitude of 156 metres (512 ft) and covers an area of 9.62 km2 (3.71 sq mi) (2025). Population It has a population of 2816 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 2687 people by ethnicity 2514 as Slovak, 146 as Not found out, 26 as Czech, 16 as Rusyn, 12 as Other, 7 as Romanian, 6 as Hungarian, 4 as German, 3 as Polish, 3 as English, 2 as Russian, 2 as Moravian, 2 as Canadian, 1 as Chinese, 1 as Irish, 1 as Vietnamese, 1 as Ukrainian, 1 as Italian, 1 as Serbian, 1 as Romani and 1 as Bulgarian. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 2687 people by religion 1470 from Roman Catholic Church, 820 from None, 163 from Evangelical Church, 146 from Not found out, 35 from Greek Catholic Church, 17 from Ad hoc movements, 6 from Christian Congregations in Slovakia, 6 from Other, 6 from Buddhism, 5 from Other and not ascertained christian church, 4 from Paganism and natural spirituality, 3 from Calvinist Church, 2 from Eastern Orthodox Church, 2 from Apostolic Church, 1 from Hinduism and 1 from Church of the Brethren. References External links Official website Archery club homepage http://www.statistics.sk/mosmis/eng/run.html Archived 2007-11-16 at the Wayback Machine
Viničné

Viničné es un municipio situado en el distrito de Pezinok, en la región de Bratislava, Eslovaquia. Tiene una población estimada, a inicios de 2022, de 2733 habitantes.​ Está ubicado al este de la región, en el valle del río Morava y cerca de la frontera con la región de Trnava y con Austria. Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Viničné.
Viničné

Viničné jest selo u Okrugu Pezinok u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 2816 stanovnika i površinu 9,62 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 2687 stanovnika bilo ih je tako 2514 slovačke, 146 neutvrđene, 26 češke, 16 rusinske, 12 inih, 7 rumunjske, 6 mađarske, 4 njemačke, 3 poljske, 3 engleske, 2 ruske, 2 moravske, 2 kanadske, 1 kineske, 1 irske, 1 vijetnamske, 1 ukrajinske, 1 talijanske, 1 srpske, 1 romske i 1 bugarske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 2687 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 1470 Rimokatolička Crkva, 820 bez vjerske pripadnosti, 163 Evangelistička Crkva, 146 neutvrđeno, 35 Grkokatolička Crkva, 17 ad hoc pokreti, 6 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 6 razno, 6 Budizam, 5 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 4 poganstvo i prirodni duhovnost, 3 Kalvinistička, 2 Pravoslavna Crkva, 2 Apostolska Crkva, 1 Hinduizam i 1 Bratska crkva. Izvori
Hattyúpatak

Hattyúpatak (1899-ig Schweinsbach, szlovákul Viničné, korábban Švajnsbach, németül Schweinsbach) község Szlovákiában, a Pozsonyi kerületben, a Bazini járásban. Fekvése Bazintól 3 km-re délkeletre fekszik, az 503-as út mentén. Története A község első írásos említése 1208-ban, II. András adománylevelében történik villa Suslan néven, mint Bazin szomszédos települése. 1256-ban Susulan alakban említi a bazini határleírás. A községnek ezt a régi elnevezését szlovák történészek a szlovák nyelvből eredeztetik és a szlovák népesség bizonyítékénak látják. A község ebben az időben Pozsony várának szolgálófaluja, majd a Szentgyörgyi grófok birtoka volt. Később azonban a faluba német telepesek érkeztek és következő említése Swanspoch, illetve Schweisbach alakban történik. A 16. században V. Károly császár a török elleni harcokra felfogadott spanyol katonákat telepített a Pozsonyhoz közeli településekre, köztük Hattyúpatakra is. 1553-ban Swanczpoch néven szerepel abban a feljegyzésben, mely arról szól, hogy a spanyolok 15 portát felgyújtottak a faluban. A század második felében új népesség jelenik meg a településen, mely a máig fennmaradt helynevek tanúsága szerint minden bizonnyal főként szlovák és délről menekült horvát volt. Lakói mezőgazdasággal és szőlőtermesztéssel foglalkoztak. Katolikus iskolája 1813-ban épült. Fényes Elek szerint "Schveinczbach, tót falu, Poson vmegyében, Bazinhoz délre 1/2 órányira egy lapályos termékeny földön. Lakja: 550 kath., 159 evang. lak. Kath. paroch. templom: 2 nagy patakmalom; kövér rétek és szántóföldek: erdő. F. u. gr. Pálffy Ferencz. " A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Szenci járásához tartozott. Mai szlovák nevét a település csak 1948-ban kapta. Népessége 1910-ben 1174, túlnyomórészt szlovák lakosa volt. 2011-ben 2028 lakosából 1969 szlovák. Nevezetességei Szent Fülöp és Szent Jakab apostolok tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1662 és 1666 között épült. Evangélikus haranglába 1839-ben készült. Evangélikus temploma 2002-ben épült. Jegyzetek Külső hivatkozások Hivatalos oldal Hatyúpatak Szlovákia térképén Községinfó Rövid ismertető A Slovan Viničné labdarúgócsapata E-obce.sk
Viničné

Viničné este o comună slovacă, aflată în districtul Pezinok din regiunea Bratislava. Localitatea se află la altitudinea de 156 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 9,62 km2 și în 2017 număra 2.473 de locuitori. Istoric Localitatea Viničné este atestată documentar din 1425. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Viničné la Wikimedia Commons
Вињичње

Вињичње (слч. Viničné) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Пезинок, у Братиславском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 2816 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 2687 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 2514 као Словац, 146 као непознато, 26 као Чех, 16 као Русин, 12 као различите, 7 као Румун, 6 као Мађар, 4 као Нијемац, 3 као Пољак, 3 као Енглезaи, 2 као Рус, 2 као Морављан, 2 као канађанaи, 1 као Кинез, 1 као Ирциац, 1 као Вијетнамац, 1 као Украјинац, 1 као Италијан, 1 као Срб, 1 као Ром и 1 као Бугар. Религија У години 2021. је било 2687 људи по вероисповести: 1470 Латинска црква, 820 Без верске припадности, 163 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 146 Неоткривено, 35 Гркокатолицизам, 17 Ад хок покрети, 6 Хришћанске цркве у Словачкој, 6 Друго, 6 Будизам, 5 Друге и неодређене хришћанске цркве, 4 Паганизам и духовност природе, 3 Калвинизам, 2 Православна црква, 2 Апостолска црква, 1 Хиндуизам и 1 Црква браће. Референце Спољашње везе Крајеви и окрузи у Словачкој Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (8. фебруар 2010) (језик: словачки)
Вінічне

Вінічне (словац. Viničné) — місто, громада округу Пезінок, Братиславський край, південно-західна Словаччина, Малокарпатський регіон. Кадастрова площа громади — 9,62 км². Населення 2532 особи (станом на 31 грудня 2017 року). Історія Вінічне згадується в 1425 році. Населення Примітки Посилання www.vinicne.sk — офіційний сайт громади Viničné - …. e-obce.sk (словац.). :
Žakýlské pleso

Žakýlské pleso (slovensky Žakýlske pleso) je malé jezero ve Štiavnických vrších v katastru obce Podhorie, pod bývalým Žakýlským hradem. Má rozlohu 0,24 hektaru. Je jediné v tomto pohoří, které má přirozený původ. Vzniklo po ukončení vulkanické činnosti ve třetihorách. Stáří plesa je poznatelné z velkých vrstev usazenin. Jezero je součástí chráněné krajinné oblasti Štiavnické vrchy. Historie Vodu z plesa využívali obyvatelé hradu a z toho důvodu byla zvýšena přirozená hráz. V pozdější době byla hráz prokopána, za účelem budování náhonu pro blízký mlýn. Přírodní památka Žakýlske pleso je od roku 1986 chráněno jako přírodní památka s rozlohou 6,38 hektaru. Lokalita je součástí chráněné krajinné oblasti Štiavnické vrchy. Předmětem ochrany je ojedinělé přírodní jezero na neovulkanickém podloží. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Žakýlské pleso na Wikimedia Commons
Nižné Kozie pleso

Nižné Kozie pleso je ledovcové jezero ve střední části Mlynické doliny ve Vysokých Tatrách na Slovensku. Je níže položené z obou větších ples skupiny Kozích ples. Má rozlohu 0,7800 ha. Je dlouhé 155 m a široké 65 m. Dosahuje maximální hloubky 2,3 m. Jeho objem činí 4650 m³. Leží v nadmořské výšce 1942 m. Okolí Na východě se zvedají stěny západní stěna Satana a Zadné bašty. Na severu je odděleno skalním práhem resp. hřebenem vycházejícím na západ z Veľké Capie veže od výše položeného Vyšného Kozieho plesa. Na západě níže v kotlině nachází Malé Kozie pleso a ještě jedno nepojmenované Kozie pleso. Tato dvě malá plieska jsou uváděná jako Kozie – Nižné II a Kozie – Nižné III. Na jihu od plesa se nachází skalní práh, pod kterým se dál na jih táhne Mlynická dolina. Okolí plesa je kamenité. Vodní režim Pleso má občasný viditelný přítok a odtok jež tvoří zdrojnici potoka Mlynica. Rozměry jezera v průběhu času zachycuje tabulka: Přístup Přibližně 200 m východně vede žlutá turistická značka, která je přístupná pěšky v období od 16. června do 31. října. Výstup po ní je možný od Štrbského plesa a trvá asi 2 hodiny. Vrátit se je možné stejnou cestou nebo pokračovat přes Bystrou lávku do Furkotské doliny. Poznámky Literatura Tatry Vysoké, Západné, Belianske : Podrobný turistický atlas. [s.l.]: BB kart, 2005. 144 s. ISBN 83-87873-86-1. (slovensky) BALÁŽ, Erik, a kol. Tatry: příroda. Praha: Baset, 2010. 648 s. ISBN 978-80-7340-114-6. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nižné Kozie pleso na Wikimedia Commons (polsky) Wielka Encyklopedia Tatrzańska (WET), Kozi Staw, Niżni
Niżni Kozi Staw

Niżni Kozi Staw (niem. Unterer Gemsensee, słow. Nižné Kozie pleso, węg. Alsó-Zerge-t) – nieduży staw w środkowej części Doliny Młynickiej w słowackich Tatrach Wysokich. Jest jednym z grupy kilku Kozich Stawów w tej dolinie i największym z nich. Położony jest na wysokości 1963 lub 1941 m n.p.m., na dużej równi zwanej Zadnią Polaną, powyżej Stawu nad Skokiem, a poniżej Capiego Stawu. Znajduje się pod Granią Baszt, pod stożkiem piargowym Szatana, w pewnej odległości od szlaku turystycznego prowadzącego dnem doliny. Od zachodniej strony wznosi się ponad nim piarżysty wał z Diablą Kopą, za którym znajduje się niewidoczny z dna Doliny Młynickiej Wyżni Kozi Staw. Niżni Kozi Staw jest największym ze stawów w środkowym piętrze Doliny Młynickiej. Według pomiarów Józefa Szaflarskiego z 1935 r. staw miał powierzchnię 0,573 ha, rozmiary 134 × 61 m i głębokość 4,3 m, według pomiarów pracowników TANAP-u z lat 1961–67 miał powierzchnię 0,797 ha, rozmiary 155 × 65 m i głębokość 2,2 m. Brzegi stawu są kamieniste, miejscowo tylko porastające bardzo ubogą murawą z sitem skuciną. Tuż poniżej Niżniego Stawu istnieje jeszcze jeden niewielki Mały Kozi Staw. Obydwa te stawy (Niżni i Mały) według Józefa Nyki okresowo zanikają. Przypisy
Gortva (obec)

Gortva je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota. Žije zde 474 obyvatel. Dějiny První písemná zmínka pochází z roku 1326, název uveden v podobě Gurtuatu. V 16. století byla z důsledku tureckých útoků vylidněna. Znovupostavena byla v 18. století a v roce 1828 měla 52 domů se 430 obyvateli. V roce 1846 z důsledku velkého požáru téměř celá vesnice vyhořela. Kultura a zajímavosti Památky Reformovaný kostel, neoklasicistní stavba z roku 1911. Jedná se o stavbu s rovným závěrem a věží. Osobnosti obce Rodáci Boldizsár Adorján (1820–1867), maďarský spisovatel, básník. Působili zde Emília Lemouton (1824–1869), maďarská spisovatelka, překladatelka Shakespeara, manželka Boldizsára Adorjána. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Gortva (obec) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Gortva na Wikimedia Commons Oficiální stránky