NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Castello di Muráň

Il castello di Muráň (in slovacco Hrad Muráň) è una struttura in rovine che si trova nel territorio del comune di Muráň, Distretto di Revúca, Regione di Banská Bystrica. Rientra nell'area del parco nazionale Muránska planina nella Slovacchia centrale e risale al XIII secolo. Storia Il sito, su ripide rocce, fu il luogo ideale per costruire un castello in un'epoca in cui l'Ungheria era soggetta ad invasioni tartare. La fortezza fu costruita così in territorio allora ungherese sulla strada che collega Spiš con Gemer. La prima menzione scritta del castum Mwran risale al 1271. I signori che fondarono il castello furono i membri dalla famiglia Bebek, una delle famiglie feudali più influenti dell'Ungheria. Col tempo passò ad altre importanti famiglie nobili come gli Illésházy, i Tornaly, gli Széchy, i Koháry e infine i Coburg. Il castello di Muráň ebbe ruolo importante nella storia dell'Ungheria dalla metà del XV secolo al XVIII secolo. La struttura iniziò a cadere in rovine dopo un vasto incendio all'inizio del XVIII secolo, dopo il quale iniziò a deteriorarsi fino a diventare inabitabile. Gli ultimi proprietari, la famiglia Koháry e la famiglia Coburg, ormai non vi abitavano più. Le rovine del castello sono col tempo state invase dalla vegetazione e sono divenute un punto di attrazione turistica durante la visita del parco nazionale Muránska planina, nella cui area si trovano. Nel 1920, secondo i termini del trattato del Trianon, l'intero territorio sul quale si trova il castello entrò a far parte della neonata Cecoslovacchia. Descrizione I resti del castello consistono di tre strutture separate tra loro nell'area che anticamente era quella della fortezza medievale nel territorio del comune di Muráň, Regione di Banská Bystrica nella Slovacchia centrale. Posto sulla cima Cigánka, a 935 m s.l.m., è raggiungibile con un sentiero intitolato a Mária Széchy e classificato come impegnativo e destinato esclusivamente all'escursionismo. Le rovine del castello si sviluppano per una lunghezza di quasi 360 metri e la struttura più alta arriva a 96 metri. Nelle sue vicinanze, durante la prima guerra mondiale fu costruito in un sanatorio. Note Bibliografia (SK) Pavol Hlodák, Muránsky hrad a jeho páni, Kalinovo, Kermat, 2007, OCLC 219267457. (SK) Judita Kochjarová, Marcel Uhrin, Biodiverzita Národneho parku Muránska planina, Revúca, Správa Národneho parku Muránska planina, 2004, OCLC 70168862. Voci correlate Muráň Distretto di Revúca Regione di Banská Bystrica Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sul Castello di Muráň Collegamenti esterni (EN) Muráň (1561764), su openstreetmap.org. URL consultato il 16 febbraio 2024. (SK) Slovenské hrady, kaštely a zříceniny, su hrady-zriceniny.cz. URL consultato il 16 febbraio 2024.
Муранский замок

Муранский замок (словац. Muránsky hrad) — замок в Словакии в Банскобистрицком крае близ деревни Мурань района Ревуца. Расположен в южной части горного массива Муранска Планина, на территории одноимённого национального парка, на горе Цыганка в 9 км юго-западнее г. Ревуца. Третий из самых высокогорных замков Словакии, находится на высоте 938 м над уровнем моря, после Липтовского замка (1001 м) и Зньева (963 м). История Построен в 1241 году, ещё до нашествия монголо-татар, в готическом стиле. Первое упоминание как о Castrum Movran, относится к 1271 году. В 1430 году замок заняли отряды гуситов. Около 1500 года замком владел палатин Венгрии, магнат Иштван Запольяи. В середине XVI века его неоднократно осаждали отряды раубриттеров. В 1644 году с помощью своей будущей третьей жены Марии Сечи Муранский замок захватил граф Ференц Вешшеленьи. Замок не раз перестраивался на протяжении XVI—XVII веков, в 1760 году был окончательно разрушен. До наших дней неплохо сохранились входные ворота, частично — фрагменты стен. В середине XVI века словацкий поэт Мартин Бошняк написал одно из самых ранних исторических поэтических произведений Словакии — «Песню о Муранском замке», которая получила большой общественный и художественный резонанс и широкую известность в те времена в Словакии. В ней описано взятие королевскими войсками замка Мураня, принадлежавшего непокорному рыцарю Матею Базальду (1549). Автор был очевидцем описанных событий. В 1720 году замок купил Степан Коари, позже он принадлежал их наследникам, Кобурговцам, последним владельцем замка до 1945 года был болгарский царь Фердинанд Кобург. См. также Список замков Словакии Ссылки Muráň (словац.)
Kesovce

Kesovce (maďarsky Sajókeszi) je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickém kraji. V roce 2019 zde žilo 255 obyvatel, z nichž většina je romské národnosti. Kesovce patří k nejzaostalejším obcím celého regionu i Slovenska. Obec se postupně vylidňuje a je charakterizována extrémně vysokou sociální nesoběstačností. V obci dlouhodobě nejsou žádná pracovní místa. Míra nezaměstnanosti se dlouhodobě pohybuje kolem 90 až 96 %. Podíl obyvatel, kteří jsou odkázáni na sociální dávky, je až 85 %. Historie První písemná zmínka o obci pochází z roku 1223 a upomíná se pod různými jmény: Kezew, Kezw, Kezyw, Rekche, Keszi. Se vznikem samostatného čs. státu nese od roku 1920 jméno Kesovce. K vesnici se postupně připojili osady Sv. Demeter a Várföld. Sv. Demeter se však v 17. století vylidnil a změnil na samotu. Začátkem 19. století bylo ve vsi 31 domů s 253 obyvateli, kteří se živili zemědělstvím. Po první vídeňské arbitráži, mezi lety 1938 až 1945, byla obec součástí Maďarska. Geografie Obec se nachází v regionu Gemer ve východní části Rimavské kotliny na úpatí východní části Cerové vrchoviny. Centrum vsi je vzdáleno 25 kilometrů východně od Rimavské Soboty, tři a půl kilometru od hranic s Maďarskem a leží v nadmořské výšce 197 m n. m. Obcí protéká Konský potok, který se u Štrkovce zleva vlévá do Slané. Obyvatelstvo Podle sčítání lidu roku 2011 v obci Konrádovce žilo 233 obyvatel, z toho se 194 hlásilo k romské národnosti, 27 k maďarské národnosti, devět ke slovenské národnosti a jeden k české národnosti. Dva obyvatelé neuvedli svoji národnost. V obci žilo 121 římských katolíků, 82 věřících reformované křesťanské církve, tři svědci Jehovovi a jeden evangelík augsburského vyznání. Sedm obyvatel bylo bez vyznání a 19 svou víru neuvedlo. Pamětihodnosti V Kesovcích se nacházejí ruiny klasicistního kostela reformované církve. Tato jednolodní stavba se segmentovaným ukončením presbyteria a věží pochází z roku 1859. Fasády kostela jsou zdobené lizénami, věž je ukončena římsou s terčíkem a barokní kupolí. Kostel je v současné době zdevastovaný, loď je bez zastřešení. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kesovce na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kesovce na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Kesovce

Kesovce, ungarisch Sajókeszi (bis 1927 slowakisch auch „Kosihy“; älter ungarisch nur Keszi) ist eine Gemeinde in der südlichen Mittelslowakei mit 299 Einwohnern (Stand 31. Dezember 2024), die im Okres Rimavská Sobota, einem Kreis des Banskobystrický kraj, liegt und zur traditionellen Landschaft Gemer gehört. Geographie Die Gemeinde befindet sich im Ostteil des Talkessels Rimavská kotlina (Teil der größeren Einheit Juhoslovenská kotlina), am Bach Konský potok im Einzugsgebiet der Slaná. Das Ortszentrum liegt auf einer Höhe von 200 m n.m. und ist 10 Kilometer von Tornaľa sowie 32 Kilometer von Rimavská Sobota entfernt. Nachbargemeinden sind Lenka im Norden, Hubovo im Nordosten, Neporadza im Osten, Kráľ im Südosten, Štrkovec im Süden und Včelince im Westen. Geschichte Kesovce wurde zum ersten Mal 1232 schriftlich erwähnt. 1412 war das Dorf Besitz der Familie Czineg, abgelöst im 15. Jahrhundert durch die Familie Dancs sowie weiteren in folgender Zeit. Im frühen 19. Jahrhundert zählte es 31 Häuser und 233 Einwohner, die als Landwirte beschäftigt waren. Bis 1918/19 gehörte der im Komitat Gemer und Kleinhont liegende Ort zum Königreich Ungarn und kam danach zur Tschechoslowakei beziehungsweise heute Slowakei. Auf Grund des Ersten Wiener Schiedsspruchs lag der Ort von 1938 bis 1944 noch einmal in Ungarn. Bevölkerung Gemäß der Volkszählung 2011 wohnten in Kesovce 233 Einwohner, davon 194 Roma, 27 Magyaren, neun Slowaken und ein Tscheche. Zwei Einwohner machten keine Angabe zur Ethnie. 121 Einwohner bekannten sich zur römisch-katholischen Kirche, 82 Einwohner zur reformierten Kirche, drei Einwohner zu den Zeugen Jehovas und ein Einwohner zur Evangelischen Kirche A. B. Zwei Einwohner bekannten sich zu einer anderen Konfession, sieben Einwohner waren konfessionslos und bei 19 Einwohnern wurde die Konfession nicht ermittelt. Baudenkmäler Ruinen einer reformierten (calvinistischen) Kirche Einzelnachweise Weblinks Eintrag auf e-obce.sk (slowakisch) Gemeindeseite (slowakisch)
Kesovce

Kesovce (Hungarian: Sajókeszi) is a village and municipality in the Rimavská Sobota District of the Banská Bystrica Region of southern Slovakia. According to Slovakia 2021 census, more than 75% of inhabitants belong to Romani ethnic group. Geography The municipality lies at an altitude of 197 metres (646 ft) and covers an area of 7.65 km2 (2.95 sq mi) (2025). Population It has a population of 312 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 271 people by ethnicity 243 as Hungarian, 213 as Romani, 24 as Slovak and 15 as Not found out. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. The vast majority of the local population consists of the local Roma community. In 2019, they constituted an estimated 95% of the local population. This is a Hungarian-speaking community, with 90% reporting this language as their mother tongue in the 2021 census. Religion In year 2021 was 271 people by religion 110 from Roman Catholic Church, 101 from None, 47 from Calvinist Church, 6 from Not found out, 4 from Jehovah's Witnesses and 3 from Evangelical Church. Genealogical resources The records for genealogical research are available at the state archive "Statny Archiv in Banska Bystrica, Slovakia" Roman Catholic church records (births/marriages/deaths): 1769–1896 (parish B) Lutheran church records (births/marriages/deaths): 1730–1895 (parish B) Reformated church records (births/marriages/deaths): 1778–1899 (parish A) See also List of municipalities and towns in Slovakia References External links Area data Surnames of living people in Kesovce
Kesovce

Kesovce es un municipio del distrito de Rimavská Sobota en la región de Banská Bystrica, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 312 habitantes.​ Se encuentra ubicado al este de la región, en la cuenca hidrográfica del río Sajó —un afluente derecho del río Tisza— y cerca de la frontera con la región de Košice y con Hungría.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Kesovce.
Kesovce

Kesovce (hongrois : Sajókeszi) est un village de Slovaquie situé dans la région de Banská Bystrica. Histoire La première mention écrite du village date de 1232. La localité fut annexée par la Hongrie après le premier arbitrage de Vienne le 2 novembre 1938. En 1938, on comptait 270 habitants dont 9 d'origine juive. Elle faisait partie du district de Tornaľa (hongrois : Tornaljai járás). Le nom de la localité avant la Seconde Guerre mondiale était Kesovce/Sajó-Keszi. Durant la période 1938 - 1945, le nom hongrois Sajókeszi était d'usage. À la libération, la commune a été réintégrée dans la Tchécoslovaquie reconstituée. Démographie Évolution de la population Notes et références Voir aussi Portail de la Slovaquie
Kesovce

Kesovce jest selo u Okrugu Rimavská Sobota u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 312 stanovnika i površinu 7,65 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 271 stanovnika bilo ih je tako 243 mađarske, 213 romske, 24 slovačke i 15 neutvrđene narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 271 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 110 Rimokatolička Crkva, 101 bez vjerske pripadnosti, 47 Kalvinistička, 6 neutvrđeno, 4 Jehovini svjedoci i 3 Evangelistička Crkva. Izvori
Sajókeszi

Sajókeszi (szlovákul: Kesovce) község Szlovákiában, a Besztercebányai kerületben, a Rimaszombati járásban. A helyi és környékbeli magyar ajkú lakosság egyszerűen csak Keszinek hívja. Fekvése Tornajától 9 km-re délkeletre fekszik. Története Neve alapján a honfoglalás után a Keszi törzs szállásterülete lehetett. A települést 1232-ben említik először. 1247-ben Kezew, Kezw, 1323-ban Kezyw, 1347-ben Rekche a. n. Kezw alakban szerepel. 1412-ben a Czinege család birtoka, majd a 15. század után a Dancs és más nemes családoké. 1828-ban 31 házában 233 lakos élt, akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak. Vályi András szerint „Sajó Keszi. Elegyes falu Gömör Várm. földes Ura Dancs Urak, lakosai reformátusok, fekszik Náprágy, és Lenke mellett, szőlő hegye meg lehetős bort terem, gyüműltsösei jelesek, határjában földgye, és réttye közép termékenységű, piatza 5 mértföldnyire Rozsnyón, fája kevés van.” Fényes Elek szerint „Sajó-Keszi, magyar f. Gömör vgyében, egy szük völgyben fekszik, nyugot felé Kövecses helységgel határos. Van benne reformatus templom; lelkek száma 305, kik mind reformatusok s eredet-szülte magyarok. Van benne 3 6/8 urbéri telek, 3 majorsági telkes gazda, 6 4/8 majorsági telek, 19 zsellér, majorsági szőllő 35, dézmás, 33 kapás; 150 hold erdő. Szántófölde mindent megterem, – rétje nem a legrosszabb takarmányt ad; van jó és bő legelője; a marhatenyésztésnek a lakosok kedvellői. Birják ezen helységet: Abaffi, Mumhárt, Pogonyi és Dancs urak. Ut. p. Putnok.” Gömör-Kishont vármegye monográfiája szerint „Sajókeszi, a bánréve-dobsinai vasútvonal mentén fekvő magyar kisközség, 52 házzal és 266 ev. ref. vallású lakossal. E községről 1412-ben Kezy alakban történik említés, a mely időben a kövecsesi és málasi Czinege család a földesura. De ez időtájt már a Dancs család is birtokosa s rajta kívül a Szentkirályi család is részbirtokos; igényt tart reá a mellétei Barna család is. Később a Dancs családdal osztoznak birtokán az Abaffy, a Mumhárdt, a Pogonyi és a Szentmiklóssy családok. Jelenleg Szentmiklóssy Kálmánnak van itt nagyobb birtoka és újabb építésű úrilaka. Sajókeszihez tartozik Szent-Demeter puszta, mely 1340-ben mint külön község Zenthdemeter al. nom. Felharipan, majd Heripan és Alharipan néven szerepel és pedig 1412-ben mint a Czinege, 1413-tól 1880-ig mint a Dancs és 1483-ban, mint a Szentkirályi család birtoka. A községben levő ev. ref. templom 1814-ben épült. A község postája és vasúti megállóhelye Kövecses, távírója pedig Tornallya.” A trianoni diktátumig Gömör-Kishont vármegye Tornaljai járásához tartozott. 1938–44 között újra Magyarország része. Népessége 1910-ben 222-en, túlnyomórészt magyarok lakták. 2001-ben 118 lakosából 80 magyar, 19 cigány, 13 szlovák. 2011-ben 233 lakosából 194 cigány, 27 magyar, 9 szlovák. Nevezetessége 1814-ben épült református temploma romokban hever. Jegyzetek További információk E-obce.sk Archiválva 2007. december 8-i dátummal a Wayback Machine-ben Obce info.sk Sajókeszi Szlovákia térképén
Kesovce

Kesovce (in ungherese: Sajókeszi) è un comune della Slovacchia facente parte del distretto di Rimavská Sobota, nella regione di Banská Bystrica. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kesovce Collegamenti esterni Sito ufficiale, su gemernet.sk. (SK) Obec Kesovce (Sajókeszi), su e-obce.sk.
Kesovce

Kesovce (Hongaars: Sajókeszi) is een Slowaakse gemeente in de regio Banská Bystrica, en maakt deel uit van het district Rimavská Sobota. Kesovce telt 227 inwoners. Volgens de volkstelling van 2021 is Kesovce de gemeente met het hoogste percentage Roma in Slowakije: 75,65% van de bevolking was Roma. Overige inwoners waren etnisch Hongaars (14,02%) of Slowaaks (8,12%).
Kesovce

Kesovce (węg. Sajókeszi) – wieś (obec) na Słowacji położona w kraju bańskobystrzyckim, w powiecie Rymawska Sobota. Pierwsze wzmianki o miejscowości pochodzą z roku 1232. Według danych z dnia 31 grudnia 2012, wieś zamieszkiwało 245 osób, w tym 122 kobiety i 123 mężczyzn. W 2001 roku rozkład populacji względem narodowości i przynależności etnicznej wyglądał następująco: Słowacy – 11,02% Romowie – 16,1% Węgrzy – 67,8% Ze względu na wyznawaną religię struktura mieszkańców kształtowała się w 2001 roku następująco: Katolicy rzymscy – 76,27% Ewangelicy – 2,54% Ateiści – 4,24% Nie podano – 1,69% Przypisy
Kesovce

Kesovce este o comună slovacă, aflată în districtul Rimavská Sobota din regiunea Banská Bystrica. Localitatea se află la altitudinea de 197 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 7,66 km2 și în 2017 număra 244 de locuitori. Istoric Localitatea Kesovce este atestată documentar din 1232. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Kesovce la Wikimedia Commons
Кесовце

Кесовце (слч. Kesovce) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Римавска Собота, у Банскобистричком крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2011. године насеље је имало 243 становника. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт Насеља округа Римавска Собота Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (8. октобар 2014) (језик: словачки)
Кесовце

Кесовце (словац. Kesovce, угор. Sajókeszi) — село, громада в окрузі Рімавска Собота, Банськобистрицький край, Словаччина. Кадастрова площа громади — 7,66 км². Населення — 244 особи (за оцінкою на 31 грудня 2017 р.). Перша згадка 1232 року. Географія Протікає Конський потік. Населення Транспорт Пам'ятки Примітки Посилання Kesovce - …. e-obce.sk (словац.). :
Arboretum Mlyňany

The Mlyňany Arboretum of the Slovak Academy of Sciences, commonly referred to as simply Arboretum Mlyňany, is a protected area near the villages of Tesárske Mlyňany and Vieska nad Žitavou in the Zlaté Moravce district of Slovakia. It covers an area of 67 ha and was declared a protected area in 1951. Currently, the arboretum is a scientific institution of the Slovak Academy of Sciences. It is open to the public year-round, with the exception of some holidays. It is the most important dendrological facility in Slovakia and one of the biggest in Central Europe, with collections containing more than 2,300 species of trees from the Mediterranean, America, Africa and Asia. History The Mlyňany Arboretum was founded in 1892 by the Hungarian nobleman Dr. Štefan Ambrózy-Migazzi. Štefan Ambrózy acquired a large estate by marrying Antónia Migazzi, to which he added an oak-hornbeam grove in Vieska nad Žitavou. In 1894, the main feature of the arboretum - Ambrózy's mansion - was completed, and in 1905 a characteristic tower was added to the mansion. The impetus for building the arboretum was Ambrózy's frequent visits and stays amidst the vegetation of southern Italy. Along with Ambrózy, the professional gardener Jozef Mišák also participated in the construction from the beginning. Expositions The Mlyňany Arboretum of the Slovak Academy of Sciences currently covers an area of 67 ha. Its oldest part is the Ambrozy Park, which forms the core of the park. Other parts were gradually added. The main sightseeing route is 4.5 km long and leads through the Ambrozy Park, the North American and East Asian areas to the east of the park. The main sections are: Ambrozy Park – The area of the Ambrozy Park is 40 ha. It was founded in the original oak-hornbeam forest. The original growth was gradually cut down and noble trees were planted. The marginal parts of the original growth have been preserved to this day. The park contains a unique collection of evergreen deciduous trees and conifers. This part houses a mansion. East Asian area – The pagoda by the Chinese pond, which no longer exists, is the area of the East Asian area. The area of the East Asian area is 14 ha. It began to be built in 1960. North American Area – The area of the North American Area is 7.5 ha. It was founded in 1974. Korean Area – The area of the Korean Area is 5.5 ha. It is the newest part of the park. A separate sightseeing circuit runs through it. It was founded in 1985. Slovak Area – The area of the Slovak Area is 5 ha. It is the newest part of the park, construction began in 1992. An educational trail, marked in blue, runs through it Gallery See also List of botanical gardens in Slovakia References External links Media related to Arboretum Mlyňany at Wikimedia Commons
Església blava de Bratislava

L'església de Santa Elizabet (eslovac: Kostol svätej Alžbety, hongarès: Szent Erzsébet templom), coneguda com a Església Blava (Modrý kostolík, Kék templom ), és una església catòlica hongaresa-secessionista (Jugendstil, Art Nouveau) situada a la part oriental del nucli antic de Bratislava, de l'actual Eslovàquia. Està consagrada a Elisabet d'Hongria, filla d'André II, que va créixer al castell de Pressburg (Pozsonyi vár) . Es coneix com "La Petita Església Blava" pel color de la seva façana, mosaics, majòliques i coberta de vidre blau. Inicialment formava part del gimnàs (institut) veí i servia com a capella de l'escola. Arquitectura L'església d'una nau va ser construïda el 1908-1913, quatre anys després dels plans d'Ödön Lechner per construir una església a l'estil modernista hongarès. A l'església dominen les anomenades formes secessionistes hongareses. Lechner també va dibuixar els plànols del veí gymnázium (institut) i de la vicaria (també a l'estil secessionista hongarès). La planta baixa de l'església és ovalada. En primer terme hi ha una torre de l'església cilíndrica de 36,8 metres d'alçada. Al principi, es va projectar una cúpula, però mai es va construir; en canvi, es va construir una volta de canó, rematada per un sostre d'anca. La coberta està tapada amb maons vidriats amb decoració, amb finalitats de separació. Les entrades principals i laterals estan tancades amb pilars dobles romànics, que tenen una sensació oriental. Els pilars també es troben prop de les finestres. La façana es va pintar en un principi amb colors pastel clars. Més tard l'església va adquirir el seu característic color blau. Una línia de rajoles blaves i una franja d'ones envolta l'església. L'interior està ricament decorat amb retaules. A l'altar hi ha una il·lustració de Santa Elizabeth, representada donant almoina als pobres. Una maqueta de l'església es troba en Mini-Europa a Brussel·les, representant Eslovàquia. Referències Part d'aquest article prové del seu equivalent alemany