NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Madačov

Madačov je bývalá národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Turčianske Jaseno a Belá-Dulice v okrese Martin v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1984 a jeho rozloha byla 330,64 hektaru. Předmětem ochrany byla společenstva jedlobukového až smrkového vegetačního stupně s výskytem tisu červeného (Taxus baccata). Rezervace byla k 1. lednu 2024 zrušena a její území začleněno do systému zón národního parku Velká Fatra. Přístup Po červené turisticky značené trase č. 0870 (Velkofatranská magistrála) (prochází po okraji bývalé rezervace), po modré turisticky značené trase č. 0870 z obce Belá-Dulice (procházela středem NPR), modré turisticky značené trase č. 2732 z obce Sklabiňa (končí na vrcholu Jarabiná). Reference
Machnatý vrch

Machnatý vrch je přírodní rezervace v katastrálním území obce Vyšná Rybnica v okrese Sobrance v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 3,18 hektaru. Předmětem ochrany jsou rostlinná společenstva acidofilních bučin ve Vihorlatských vrších. Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Vihorlat. Roste v ní bělomech sivý (Leucobryum glaucum), hruštička menší (Pyrola minor), ostřice kulkonosná (Carex pilulifera), zimozelen okoličnatý (Chimaphilla umbelata) a další. Reference
Majerova skala

Majerova skala je zrušená přírodní památka na Slovensku, která se nacházela v katastrálním území obce Staré Hory v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickém kraji. Území bylo vyhlášeno v roce 1992 a jeho rozloha byla 8,84 hektaru. Předmětem ochrany byl skalní útvar s výskytem chráněných a ohrožených druhů rostlin a živočichů. Přírodní památka byla k 1. lednu 2024 zrušena a území se stalo součástí zón národního parku Velká Fatra. Flora a fauna Z nejvýznačnějších rostlinných druhů se na loukách, skalních římsách a stěnách objevují sasanka narcisokvětá (Anemone narcissiflora), lilie cibulkonosná (Lilium bulbiferum), hořec Clusiúv (Gentiana clusii), zvonek kopinatý (Campanula serrata), vstavač mužský (Orchis mascula). Vhodné životní podmínky tady nalezla řadu druhů bezobratlých. Například motýlů a brouků. Například střevlík Scheidlerův (Carabus scheidleri), střevlík svraštělý (Carabus intricatus) aj. Majerova skala je v četných zdrojích uváděna jako oblíbené zimoviště medvěda. Na jejich úbočích se opravdu nachází řada přirozených skalních dutin, které medvědi pravděpodobně mohou využívat k zimnímu spánku. Zvýšená pravděpodobnost setkání s medvědem je tady přesto jen v období, kdy se medvědi ukládají k zimnímu spánku a nebo brzy na jaře, kdy se ze zimního spánku budí. Vedle medvěda hnědého (Ursus arctos) se tady ale objevuje i rys ostrovid (Lynx lynx), kočka divoká (Felis silvestris) či glaciální relikt datlík tříprstý (Picoides tridactylus), který má tady dostatek doupných stromů. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Majerova skala na Wikimedia Commons
Majerova skala

Majerova skala (1283 m) – szczyt w grupie górskiej Wielkiej Fatry na Słowacji, charakterystyczny podszczytowym urwiskiem skalnym w formie wielkiego balkonu, które nadało mu nazwę. Położenie Leży w niezbyt długim, lecz masywnym i mocno rozczłonkowanym grzbiecie, jaki odchodzi od szczytu Krížnej w kierunku pd.-wsch. Poprzez wzniesienie zwane Líška (1445 m) opada on łagodnie na przedmiotową Majerovą skałę, by poniżej jej uskoku rozdzielić się na szereg ramion, wypełniających szerokie widły, jakie tworzą Starohorská dolina i jej odnoga – Turecká dolina. Porośnięte lasem stoki północne opadają do Hornojelenskiej doliny. Skalne urwisko Majerovej skali wznosi się ok. 2 km na północ od centrum wsi Staré Hory w powiecie Bańska Bystrzyca. Geologia – geomorfologia Szczyt ma skalisty charakter, zdecydowanie odmienny od obłego wierzchołka i łagodnych, halnych grzbietów masywu Krížnej. Wiąże się to z tym, że w odróżnieniu od niej jest on zbudowany z wapieni i dolomitów środkowego triasu i stanowi rodzaj ostańca wypreparowanego z płaszczowiny choczańskiej. Skalny balkon, oglądany ze wspomnianych dolin, sprawia wrażenie, jakby był wierzchołkiem góry. Jego krawędź leży jednak ok. 50 m poniżej właściwego szczytu, który znajduje się ok. 300 m dalej na pn.-zach. Stanowi go niewielka płasienka w skalistym, dość wąskim i zalesionym grzbiecie. Przyroda i jej ochrona Poza wąskim pasem skał tworzących balkon praktycznie cały masyw Majerovej skaly jest pokryty lasami, w których gatunkiem dominującym jest buk. Cenne z przyrodniczego punktu widzenia są niewielkie łączki podszczytowe oraz trawiaste zespoły naskalne. Łąki pokrywające grzbiet biegnący od szczytu Majerovej skaly ku Krížnej pokrywają się na przełomie maja i czerwca wielkimi łanami kwitnącego zawilca narcyzowego. Majerova skala leży w granicach Parku Narodowego Wielka Fatra. Jej partie podszczytowe są dodatkowo chronione jako pomnik przyrody Majerova skala. Turystyka Przez szczyt Majerovej skaly biegnie niebiesko znakowany szlak turystyczny ze Starych Hor na Krížną. Na „balkon” (krawędź urwiska niezabezpieczona!) doprowadza krótkie, nieznakowane dojście. Widoki z Majerovej skaly nie są zbyt rozległe – obejmują głównie otoczenie Starohorskiej doliny oraz zach. część Niżnych Tatr. Największe wrażenie wywołuje „przepaścistość” oglądanych obrazów. Szczyt, porośnięty rzadką buczyną, oferuje jedynie fragmentaryczne widoki. Stare Hory – Majerova skala – Pod Liškou – Líška – Krížna. Odległość 7,7 km, suma podejść 1094 m, suma zejść 2 m, czas przejścia 3:35 h, z powrotem 2:45 h. Przypisy
Malá drienčanská jaskyňa

Malá drienčanská jaskyňa je přírodní památka ve správě příspěvkové organizace Správa slovenských jeskyní. Nachází se v katastrálním území obce Drienčany v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickém kraji. Území bylo vyhlášeno či novelizováno v letech 2006, 2008 na rozloze x ha. Rozloha ochranného pásma byla stanovena na 30,6752 ha. Externí odkazy Přírodní památka Malá drienčanská jaskyňa, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky
Malá Pec

Malá Pec je přírodní památka v katastrálním území obce Prašník v okrese Piešťany v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1996 a jeho rozloha je 14,06 hektaru. Předmětem ochrany je pískovcová skalní brána. Přírodní památka je součástí chráněné krajinné oblasti Malé Karpaty. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Malá Pec na Wikimedia Commons
Malá Stožka

Malá Stožka byla národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Muráň v okrese Revúca v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1965 a jeho rozloha byla 59,61 hektaru. Předmětem ochrany byla skupina dolomitových skalních útvarů s náhorní plošinou, výskytem kalcifilních rostlin a se společenstvy několika lesních vegetačních stupňů. Národní přírodní rezervace byla k 1. říjnu 2022 zrušena a území bylo zařazeno do systému zón národního parku Muráňská planina. Reference
Malachovské skalky

Malachovské skalky jsou chráněný areál v katastrálním území města Banská Bystrica v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 3,59 hektaru. Předmětem ochrany jsou biotopy suchomilných travních, bylinných a křovinných porostů na vápencovém podloží, suchých a subalpínských travních porostů, nížinných a podhorských kosených luk, karbonátových skalních stěn a svahy se štěrbinovou vegetací. Reference
Malé brdo

Malé brdo je přírodní rezervace v katastrálním území obce Herľany v okrese Košice-okolí v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1950 a jeho rozloha je 55,83 hektaru. Předmětem ochrany jsou přirozená společenstva bukových doubrav na jihozápadních až západních svazích Slanských vrchů. Na skalní hřebenové části roste teplomilná vegetace. Reference
Málová

Málová je přírodní rezervace v katastrálním území obce Šípkové v okrese Piešťany v Trnavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 16,1 hektaru. Předmětem ochrany jsou xerotermní rostlinná společenstva s výskytem koniklece velkokvětého (Pulsatilla grandis). Rezervace je součástí chráněné krajinné oblasti Malé Karpaty. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Málová na Wikimedia Commons
Malý ostrov

Malý ostrov je přírodní rezervace v katastrálním území obce Kameničná v okrese Komárno v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1952 a jeho rozloha je 8,34 hektaru. Předmětem ochrany je fragment zachovalého lužního lesa s hnízdištěm vodních ptáků v zemědělsky využívané krajině Podunajské nížiny. Reference
Marcelovské piesky

Marcelovské piesky je zrušená přírodní rezervace na Slovensku. Nacházela se v katastrálním území obce Marcelová v okrese Komárno v Nitranském kraji. Území bylo vyhlášeno či novelizováno v roce 1988 s rozlohou 4,47 hektaru. Přírodní rezervace byla zrušena v roce 2020 a částečně nahrazena chráněným areálem Marcelovské piesky. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Marcelovské piesky na Wikimedia Commons
Margecianska línia

Margecianska línia je přírodní památka v katastrálním území obce Margecany v okrese Gelnica v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 0,44 hektaru. Předmětem ochrany je skalní stěna s odkryvem jedné z tektonických linií Západních Karpat, která odděluje Volovské vrchy a Čiernou horu. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Margecianska línia na Wikimedia Commons
Margecianska línia

Margecianska línia – pomnik przyrody nr 607 na Słowacji, zlokalizowany na południe od miejscowości Margecany (kraj koszycki), przy ujściu Hnilca do Hornadu. Pomnik ma powierzchnię 4.384 m² i został ogłoszony w 1990 roku. Chroni ścianę skalną, która odsłania jedną z najważniejszych linii tektonicznych Karpat Zachodnich. Stanowi ona granicę między jednostkami geomorfologicznymi Volovské vrchy i Čierna hora. Stanowi też znaczący element krajobrazowy nad zbiornikiem Ružín. U stóp skały przebiega droga krajowa nr 547 i wiodący nią szlak rowerowy Hnilecká cyklomagistrála, a także czerwony szlak pieszy z Margecan do Slovinek. Przypisy
Marhecké rybníky

Marhecké rybníky jsou chráněný areál v katastrálních územích Malacky a Bažantnica v vojenském újezdu Záhorie v okrese Malacky v Bratislavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 2009 a jeho rozloha je 57,48 hektaru. Předmětem ochrany jsou biotopy eutrofních a mezotrofních stojatých vod s vodními rostlinami a oligotrofní až mezotrofní vody s bentickou vegetací. Reference
Markušovská transgrese paleogénu

Markušovská transgrese paleogénu (slovensky Markušovská transgresia paleogénu) je přírodní památka v katastrálním území obce Markušovce v okrese Spišská Nová Ves v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1987 a jeho rozloha je 6,97 hektaru. Předmětem ochrany je geomorfologický útvar v Hornádské kotlině. Na horninovém výchozu je patrné rozhraní paleogenních vrstev a triasových vápenců. Na lokalitě roste xerotermní vegetace a ze vzácných druhů koniklec slovenský (Pulsatilla slavica). Reference
Markušovské stěny

Markušovské stěny (slovensky Markušovské steny jsou národní přírodní památka v katastrálních územích obcí Markušovce a Odorín v okrese Spišská Nová Ves v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1976 a jeho rozloha je 13,44 hektaru. Předmětem ochrany jsou geomorfologické útvary v paleogenních horninách Hornádské kotliny. Markušovský skalní hřib Centrální části národní přírodní památky se na strmém svahu v nadmořské výšce 470 metrů nachází skalní hřib, nejznámější a nejlépe vyvinutý na Slovensku. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Markušovské steny na Wikimedia Commons
Marocká hoľa

Marocká hoľa je zrušená přírodní rezervace v Košickém kraji na východním Slovensku. Nacházela se v katastrálním území obce Skároš v okrese Košice-okolí. Území bylo vyhlášeno v letech 1950 s rozlohou 63,76 hektarů. Přírodní rezervace byla ke dni 1. prosince 2021 zrušena a nahrazena přírodní rezervací Pralesy Slovenska – Marocká hoľa. Reference
Martalúzka

Martalúzka je přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Telgárt a Šumiac v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji a obce Liptovská Teplička v okrese Poprad v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1999 a jeho rozloha je 154,82 hektaru. Předmětem ochrany je krajinářsky hodnotné území se skalním amfiteátrem a zachovalými společenstvy rostlin a živočichů, vázaných na šestý a sedmý vegetační stupeň a na subalpínské louky. Rezervace je součástí národního parku Nízké Tatry. Reference
Martinovská nádrž

Martinovská nádrž je chráněný areál v katastrálním území obce Martinová v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 14,55 hektaru. Předmětem ochrany je vodní nádrž, která je významným biotopem v intenzívně využívané a odvodněné krajině Rimavské kotliny. Poskytuje útočiště mokřadním živočichům a vodním ptákům. Reference
Martovská mokraď

Martovská mokraď je přírodní rezervace v katastrálním území obce Martovce v okrese Komárno v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno či novelizováno v roce 1993 a jeho rozloha je 11,87 hektaru. Předmětem je vrbovo-topolový lužní les ovlivňovaný vysokou hladinou podzemní vody. Hlavními dřevinami jsou vrba bílá (Salix alba), vrba křehká (Salix euxina), topol bílý (Populus alba) a topol šedý (Populus canescens). Reference
Mäsiarsky bok

Mäsiarsky bok je národní přírodní rezervace v katastrálním území města Krupina v okrese Krupina v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1980 a jeho rozloha je 127,81 hektaru. Předmětem ochrany je lesní komplex s fragmenty původních nebo málo pozměněných porostů na svazích se skalními výchozy a sutinami. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mäsiarsky bok na Wikimedia Commons
Mäsiarsky bok

Mäsiarsky bok is a nature reserve in the Slovak municipality of Krupina. It covers an area of 127.81 ha and has a protection level of 5 on national level. The national nature reserve is located at between 350 and 545 m above sea level on the eastern side of the road connecting Krupina and Babiná. The protected area is declared for the protection of a forest complex with fragments of original or little changed forest stands on rocky slopes, for scientific research and educational purposes. The geological foundation of the whole area consists of pyroxene andesite and pyroclastic rock with a layer of clay-loam on top. The rocks formed rock cliffs and stone seas. The small Krupinica stream flows through the reserve. The predominant tree species are oak and beech. Other present species are cherry, hornbeam, maple, ash and linden. More than 60% of the trees is more than 100 years old and about 15% even more than 150 years. These stands are one of the most valuable nature reserve stands in the region with some very old protected oak trees. Fauna The fauna consists of red deer, roe deer, wild boar, red fox and common buzzard. Regularly eagle owls nest in the nature reserve. Smaller birds are represented by more than 30 species. Other animal species present are: Eriogaster catax, Lucanus cervus, Eurasian otter, large copper and hazel dormouse. Tourism The nature reserve is located directly at the road 66 between Krupina and Babiná and therefore easily reachable by car or bike. A hiking path marked with green signs leads along the Krupinica stream also from Krupina to Babiná train station without climbing the hills. The trail follows the bank of the stream and crosses it between Mäsiarsky bok and the Babiná train station. In spring this crossing can become impossible when the water level in the stream is too high, making Mäsiarsky bok only accessible from the Krupina side. For visiting the stone seas a climb higher up the hills is required. The station of Babiná is located close to the northern edge of the nature reserve. Furthermore, a restaurant and hotel can be found along the road on the other side of the stream. References
Mašianske skalky

Mašianske skalky byly přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Pohorelá a Vaľkovňa v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1980 a jeho rozloha byla 16,93 hektaru. Předmětem ochrany byly 160–180 let staré, přirozené rozvolněné lesní porosty reliktního charakteru s výskytem vzácných druhů rostlin a živočichů. Přírodní rezervace byla k 1. říjnu 2022 zrušena a území bylo zařazeno do systému zón národního parku Muráňská planina. Reference
Matejkovský kamenný prúd

Matejkovský kamenný proud (slovensky Matejkovský kamenný prúd) je přírodní památka v katastrálním území města Ružomberku v okrese Ružomberok v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1986 a jeho rozloha je 8,6 hektaru. Předmětem ochrany je projev kvádrovité odlučnosti granitů s ukázkami recentního mrazového zvětrávání. Matejkovský kamenný proud představuje ojedinělou ukázku suťoviska v prostoru velkofatranského krystalinika. Nachází se v nadmořské výšce okolo tisíce metrů. Velká Fatra je většinou budována druhohorními sedimenty krížňanského a Chočského příkrovu a krystalické horniny, především žuly, vystupují jen zřídka především v oblasti Ľubochnianska dolina a masivu Smrekovica. Hornina je rozrušená do kamenných bloků velkých od několik desítek centimetrů do jednoho metru. Jedná se o žulu až granodiorit. Časté jsou žilky pegmatitu. Reference
Meander Chrenovky

Meander Chrenovky je přírodní památka v katastrálním území obce Dolný Ohaj v okrese Nové Zámky v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1984 a jeho rozloha je 0,96 hektaru. Předmětem ochrany je uzavřený meandr Chrenovky s břehovými porosty. Reference
Meandre Hrona

Meandry Hronu (slovensky Meandre Hrona) jsou přírodní rezervace v katastrálních územích obcí Telgárt a Šumiac v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1981 a jeho rozloha je 103,82 hektaru. Předmětem ochrany jsou říční formy reliéfu, luční a rašelinná společenstva v údolí Hron mezi železničními stanicemi Telgárt a Červená skala. Reference
Meandre Hrona

Meandre Hrona is a nature reserve in the Slovak municipalities of Telgárt and Šumiac in the Brezno District. The nature reserve covers an area of 104 ha of the upper Hron river between the Telgárt and Červená skala railway stations. It has a protection level of 4 under the Slovak nature protection system. The nature reserve is located in the protective border around the Low Tatras National Park. Description The nature reserve was established in 1980 to protect the fluvial geomorphological forms of extensively used floodplain meadows and peatbog plant community in the upper Hron river valley. Meandre Hrona is a unique system of meanders on the upper reaches of the river Hron. In combination with waterlogged meadows it provides a habitat for rare and protected plant species. The area is of great importance for Slovakia as the majority of such sites have been drained, turned into agricultural land and thus destroyed. The reserve is located at an altitude between 815m and 860m above sea level. To the west the nature reserve is bordered by the state road 66, to the north by the access road to the Telgárt train station and to the east by the railway between Červená skala and Margecany. Flora Depending on the concentration of calcium carbonate in the water; different plant species can be found on different locations in the nature reserve. Plants growing in the Meandre Hrona nature reserve include: Primula farinosa, Pinguicula vulgaris, Valeriana dioica, Salix rosmarinifolia, Carex canescens, Carex echinata, Carex nigra and Viola palustris. Recreation There are no hiking paths leading through the nature reserve. The reserve can be observed from the state road 66 on which a small resting area is located which provides a view over the Meandre Hrona nature reserve. References
Rezerwat przyrody Meandre Hrona

Rezerwat przyrody Meandre Hrona (słow. Prírodná rezervácia Meandre Hrona) – rezerwat przyrody w centralnej Słowacji. Powierzchnia 103,8 ha. Na terenie rezerwatu obowiązuje 4. (w pięciostopniowej skali) stopień ochrony. Położenie Rezerwat leży w granicach katastralnych wsi Šumiac i Telgárt w powiecie Brezno w kraju bańskobystrzyckim. Obejmuje pas terenu wzdłuż doliny Hronu pomiędzy ww. miejscowościami (powyżej ostatnich zabudowań osady Šumiaca, zwanej Červená Skala i poniżej pierwszych zabudowań Telgártu, ok. 820–845 m n.p.m.), ograniczony z jednej strony drogą krajową nr 66, a z drugiej strony linią kolejową nr 173 Červená Skala-Margecany. Teren rezerwatu leży w strefie ochronnej Parku Narodowego Niżne Tatry. Historia Rezerwat został powołany decyzją Ministerstwa Kultury Słowackiej Republiki Socjalistycznej nr 798/1980-32 z dnia 29 lutego 1980 r. (wejście w życie od 1 marca 1980 r.); nowelizacja VZV KÚ w Bańskiej Bystrzycy nr 6/2003 z dnia 4 marca 2003 r. (z datą obowiązywania od 1 kwietnia 2003 r.). Charakterystyka Rezerwat obejmuje fragment stosunkowo szerokiej doliny aluwialnej o miernym spadku, wzdłuż której rzeka wytworzyła system meandrów. Podłoże tworzą osady paleogeniczne, nakryte młodszymi osadami neogenu. Wytworzyły się na nim podmokłe łąki, przechodzące w torfowiska niskie, poprzerastane zaroślami wierzbowymi z wierzbą rokitą. Występują tu m.in. turzyca gwiazdkowata, turzyca siwa, kozłek dwupienny, pierwiosnek omączony i owadożerny tłustosz pospolity. Cel ochrony Celem funkcjonowania rezerwatu jest ochrona cennych przyrodniczo fluwialnych form geomorfologicznych oraz fitocenoz łąkowych i torfowiskowych z rzadkimi gatunkami roślin dla celów naukowo-badawczych i ze względów krajobrazowo-estetycznych. Turystyka Na terenie rezerwatu nie ma znakowanych szlaków turystycznych. Po części przez rezerwat lub jego obrzeżem prowadzą natomiast znaki ścieżki dydaktycznej pn. „Meandry Hronu” (słow. Náučný chodník Meandre Hrona) z Šumiaca do Telgártu. Przypisy Bibliografia Nízke Tatry. Kráľova hoľa. Turistická mapa 1:50 000, 4. vydanie, VKÚ Harmanec 2002, ISBN 80-8042-315-6;
Meandry Kamenistého potoka

Meandry Kamenistého potoka (slovensky Meandre Kamenistého potoka) jsou chráněný areál v katastrálním území obce Sihla v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1991. Předmětem ochrany je 2,5 kilometru dlouhý meandrující úsek Kamenistého potoka. Chráněný areál je součástí chráněné krajinné oblasti Poľana. Reference
Meandre Lúžňanky

Meandry Lúžňanky jsou přírodní památka v katastrálních územích obce Liptovská Lúžna v okrese Ružomberok v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 1,74 hektaru. Předmětem ochrany geomorfologicky a krajinářsky hodnotná lokalita se zachovalými přirozenými meandry potoka Lúžňanka v Nízkých Tatrách. Reference
Medzi bormi

Medzi bormi je přírodní rezervace v katastrálním území obce Zuberec v okrese Tvrdošín v Žilinském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1980 a jeho rozloha je 6,55 hektaru. Předmětem ochrany je rašeliništní společenstvo vrchovištního typu. Reference
Medzianské skalky

Medzianské skalky (slovensky Medzianske skalky) jsou chráněný areál v katastrálním území obce Medzianky v okrese Vranov nad Topľou v Prešovském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1990 a jeho rozloha je 4,0 hektaru. Předmětem ochrany je svah budovaný paleogenními slepenci porostlý xerotermními společenstvy s výskytem chráněných druhů rostlin jako jsou koniklec velkokvětý (Pulsatilla grandis), sasanka lesní (Anemonoides sylvestris), vstavač vojenský (Orchis militaris), vstavač nachový (Orchis purpurea) a vemeník dvoulistý (Platanthera bifolia). V chráněném území se dochovaly pozůstatky Medzianského hrádku. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Medzianske skalky na Wikimedia Commons
Meliatský profil

Meliatský profil (slovensky Meliatsky profil) je přírodní památka v katastrálním území obce Meliata v okrese Rožňava v Košickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1989 a jeho rozloha je 15,43 hektaru. Předmětem ochrany geologický profil meliatské série odkrytý těžbou v lomu, na kterém jsou patrné vápence přechodu mezi permem a spodním triasem. V hornině se vyskytují fosilie. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Meliatsky profil na Wikimedia Commons