NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Цифер

Ци́фер (словац. Cifer) — коммуна (деревня) в Трнавском районе Словакии. Население села составляет 3806 жителей (2010 год). В районе Цифера и его окрестностях найдены многочисленные археологические находки из неолита, бронзового века, римского и раннеславянского периода. У небольшой аваро-славянской популяции VIII—IX веков из могильника Цифер-Пак выявлена более высокая частота восточно-евразийских гаплогрупп (6,52%), чем в современном населении Центральной Европы. Однако она почти в три раза ниже частоты встречаемости восточно-евразийских гаплогрупп, обнаруженных в других средневековых аварских популяциях. Статистический анализ показал большее сходство и наименьшую генетическую дистанцию между аваро-славянским населением могильника Цифер-Пак и средневековыми европейскими популяциями, чем с южно-сибирскими, восточно- и среднеазиатскими популяциями. Первое упоминание о поселении на месте Цифера приходится на 1291 год. В начале XVIII века деревня Цифер получила статус города, но затем утратила его. В современном Цифере развито сельское хозяйство, машиностроение и производство продуктов питания. В деревне Цифер по последней переписи населения 1050 домов. Население Спорт Футбол В Цифер существует футбольный клуб Цифера. История Футбол в Цифере зародился в 1925 году, когда местные студенты построили небольшой стадион. Но после нескольких сыгранных товарищеских матчей его деятельность закончилась. В октябре 1929 года был основан футбольный клуб Цифер. Первый матч игрался на их поле; они играли в голубой форме и проиграли 2-3 (0-2). Гандбол В деревне в 1948 году образовался гандбольный клуб Сокол Цифер, который в настоящее время играет во второй Гандбольной Словацкой лиге. Архитектура В Цифере памятником архитектуры является римско-католическая церковь святого Архангела Михаила в 1935 году к ней пристроена часовня в честь святого Яна Непомуцкого. Около Цифера находится река Гидра, которая вытекает из Малых Карпат. К Циферу относятся две локальные части Пац и Ярна. В локальной части Пац располагается Римско-католическая церковь Петра и Павла, построенная в XVII веке. На правом берегу Гидры на территории этой части археологического памятника Пац находятся Римские развалины с остатками военных станций, начиная с I века нашей эры и заканчивая IV веком с хорошо сохранившимися каменными фондами казарм и остатками укреплений и рвов. Известные жители Марцел Гери — плавание, бронзовая медаль на Олимпийских Играх в Барселоне Светозар Илавский — скульптор Лацо Лученич — певец Петер Калафут — гандболист Юрай Градский — художник и публицист Венделин Янкович — историк, архивист Растислав Кудлач — художник Отто Варечка — актёр, режиссёр-драматург Йозеф Кривичка — актёр Эдуард Малер — первый Словацкий археолог-египтолог еврейского происхождения Побратимы Прелленкирхен (Австрия) Примечания Ссылки Официальный сайт Цифера www.cifer.sk Официальный сайт ФК Цифер www.skcifer.szm.com Архивная копия от 23 июля 2012 на Wayback Machine
Цифер

Цифер (слч. Cífer) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Трнава, у Трнавском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 4901 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 4500 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 4306 као Словац, 151 као непознато, 38 као Чех, 25 као различите, 18 као Мађар, 11 као Рус, 7 као Вијетнамац, 6 као Украјинац, 6 као Русин, 5 као Пољак, 4 као Ром, 4 као Нијемац, 4 као Француз, 4 као Бугар, 3 као Срб, 3 као Морављан, 2 као Ирциац, 2 као Румун, 1 као Италијан, 1 као Аустријан, 1 као Хрват и 1 као Енглезaи. Религија У години 2021. је било 4500 људи по вероисповести: 3215 Латинска црква, 914 Без верске припадности, 190 Неоткривено, 63 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 25 Гркокатолицизам, 19 Ад хок покрети, 12 Друге и неодређене хришћанске цркве, 11 Православна црква, 10 Хришћанске цркве у Словачкој, 8 Друго, 7 Црква браће, 6 Паганизам и духовност природе, 6 Уједињена методистичка црква, 4 Будизам, 3 Калвинизам, 2 Хиндуизам, 1 Старокатоличка црква, 1 Ислам, 1 Чехословачка хуситска црква, 1 Хришћанска адвентистичка црква и 1 Баптисти. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт (језик: словачки)
Цифер

Цифер (словац. Cífer) — село, громада округу Трнава, Трнавський край. Кадастрова площа громади — 29.88 км². Населення 4416 осіб (станом на 31 грудня 2020 року). Історія Цифер згадується 1291 року. Географія Протікає річка Ронава. Населення Примітки Посилання www.cifer.sk — офіційний сайт громади Cífer - …. e-obce.sk (словац.). :
Hruštín

Hruštín je obec na Slovensku v okrese Námestovo. Žije v ní přibližně 3 200 obyvatel. Historie První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1588. Ve vsi se nachází římskokatolický kostel svatého Jana Křtitele z 19. století. Přírodní poměry Obec se nachází v nadmořské výšce 697 metrů a rozkládá se na ploše 36,51 km². V jejím správním území leží část národní přírodní rezervace Minčol. Rodáci Andrej Martvoň (1891–1955), politik a lékárník Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Hruštín na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hruštín na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Hruštín

Hruštín (ungarisch Hrustin) ist eine Gemeinde im Okres Námestovo des Žilinský kraj im Norden der Slowakei mit etwa 3200 Einwohnern (2010). Geographie Die Gemeinde liegt in der traditionellen Landschaft Orava (dt. Arwa) im Südwestteil des Talkessels Oravská kotlina am Bach Hruštinka, der ein rechter Zufluss der Biela Orava ist. Südlich der Gemeinde erhebt sich die Oravská Magura, mit dem Pass Príslop (808 m n.m.) direkt südlich des Ortes. Hruštín ist 13 Kilometer von Námestovo und 18 Kilometer von Dolný Kubín entfernt und liegt an der Hauptstraße 78. Verwaltungstechnisch gliedert sich die Gemeinde in die Ortsteile Hruštín und Vaňovka. Geschichte Bis zum 16. Jahrhundert war das Gebiet stark bewaldet und dementsprechend nur dünn besiedelt, dies änderte sich aber nach der walachischen Kolonisierung. Der Ort wurde 1588 von einer Gruppe Walachen aus dem heute untergegangenen Ort Ústie nad Oravou gegründet und war der Burg Arwa pflichtig. Die Bevölkerung beschäftigte sich mit Landwirtschaft (Kartoffel- und Getreidezucht) und Viehzucht, daneben auch gab es einige Handwerke, die überwiegend an die Landwirtschaft orientiert waren. Die klimatischen Bedingungen waren jedoch schwierig, sodass es kam immer wieder zu Auswanderungen nach Niederungarn, im 19. und 20. Jahrhundert in Nordamerika. 1739 fielen der Pest 222 Menschen zum Opfer. 1975 wurde der Ort Vaňovka (ungarisch Vanyovka) eingemeindet. Bevölkerung Einzelnachweise Weblinks
Hruštín

Hruštín (Hungarian: Hrustin) is a village and municipality in Námestovo District in the Žilina Region of northern Slovakia. History In historical records the village was first mentioned in 1580. Geography The municipality lies at an altitude of 704 metres (2,310 ft) and covers an area of 36.48 km2 (14.09 sq mi) (2025). Population It has a population of 3162 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 3177 people by ethnicity 3154 as Slovak, 23 as Not found out, 14 as Czech, 4 as Polish, 4 as Other, 2 as Russian, 2 as Hungarian, 1 as Ukrainian, 1 as Serbian and 1 as Romani. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 3177 people by religion 2954 from Roman Catholic Church, 160 from None, 18 from Not found out, 12 from Greek Catholic Church, 12 from Evangelical Church, 9 from Ad hoc movements, 3 from Eastern Orthodox Church, 3 from Buddhism, 2 from Calvinist Church, 2 from Other, 1 from Paganism and natural spirituality and 1 from Christian Congregations in Slovakia. Genealogical resources The records for genealogical research are available at the state archive "Statny Archiv in Bytca, Slovakia" Roman Catholic church records (births/marriages/deaths): 1788-1922 (parish A) Notable people Zuzana Remeňová (born 2000) - biathlete; grew up in Hruštín See also List of municipalities and towns in Slovakia References External links Surnames of living people in Hrustin
Hruštín

Hruštín es un municipio del distrito de Námestovo en la región de Žilina, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 3162 habitantes.​ Se encuentra ubicado al norte de la región, cerca del curso alto del río Váh (cuenca hidrográfica del Danubio), de los montes Tatras y de la frontera con Polonia.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Hruštín.
Hruštín

Hruštín je naseljeno mjesto u okrugu Námestovo u Žilinskom kraju u Slovačkoj. Stanovništvo Prema podatcima o broju stanovnika iz 2025. godine naselje je imalo 3162 stanovnika. Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 3177 stanovnika bilo ih je tako 3154 slovačke, 23 neutvrđene, 14 češke, 4 poljske, 4 inih, 2 ruske, 2 mađarske, 1 ukrajinske, 1 srpske i 1 romske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 3177 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 2954 Rimokatolička Crkva, 160 bez vjerske pripadnosti, 18 neutvrđeno, 12 Grkokatolička Crkva, 12 Evangelistička Crkva, 9 ad hoc pokreti, 3 Pravoslavna Crkva, 3 Budizam, 2 Kalvinistička, 2 razno, 1 poganstvo i prirodni duhovnost i 1 Kršćanski zborovi u Slovačkoj. Izvori Vanjske poveznice Službena stranica naselja (sl.)
Hrustin

Hrustin (szlovákul Hruštín) község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Námesztói járásában. A tőle 2 km-re északra lévő Vanyovka tartozik hozzá. Fekvése Námesztótól 13 km-re délnyugatra, az azonos nevű patak mellett fekszik, a 78-as út mentén. Története Azon a területen, ahol a mai község elterül, a 16. századig nem volt település. A falu 1580 körül keletkezett a vlach jog alapján, amikor pásztorokat telepítettek ide. A falu első említése 1588-ból származik „Hrussczyn” néven, Árva várának tartozékaként. A falu földesurai a Thurzók voltak. Lakói mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak. Emellett vászonszövéssel, lábbelik, fém- és fatárgyak készítésével foglalkoztak. Házaikat kizárólag fából építették, ez lévén az egyetlen elérhető építőanyag. 1626-ban már 30 család, mintegy 150 lakos élt a faluban. Első temploma 1631-ben fából épült. A települést a 17. században a hadak többször is feldúlták. 1715-ben mintegy 450 lakosa volt. 1737 és 1742 között pestis pusztított. 1752-ben 159 család lakott a községben. 1778-ban 605 lakosa volt. A 18. század végén Vályi András így ír róla: „HRUSTIN. Tót falu Árva Várm. földes Ura a’ K. Kamara, lakosai katolikusok, fekszik Árva Várához közel, minden Namesztovi járásbéli Helységek között leg közelebb, határja közép termékenységű, terem kiváltképen árpát, és zabot.” 1820-ban felépült a plébániatemplom. 1828-ban 183 házában 943 lakos élt. Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Hrussin, tót falu, Árva vmegyében: 939 kath., 7 zsidó lak., kik vászon- és fa-eszközök készitéséből, s fuvarozásból élnek. Kath. paroch. templom. 95 7/8 sessio. F. u. az árvai uradalom.” 1916-ban megépült az első fűrészüzem. A trianoni diktátumig Árva vármegye Námesztói járásához tartozott. Népessége 1910-ben 1410, túlnyomórészt szlovák lakosa volt. 2001-ben 3188 lakosából 3180 szlovák volt. 2011-ben 3178 lakosából 3140 szlovák. Nevezetességei Keresztelő Szent Jánosnak szentelt római katolikusok plébániatemploma 1820-ban épült. Szent Anna kápolnája 1800 körüli. Külső hivatkozások Hivatalos oldal Községinfó Hrustin Szlovákia térképén Hrustin az Árvai régió honlapján E-obce.sk Lásd még Vanyovka Jegyzetek
Hrusztyn

Hrusztyn (słow. Hruštín) – wieś (obec) w północnej Słowacji, w powiecie Namiestów, w kraju żylińskim, w historycznej krainie Orawa. Położenie Leży w szerokiej dolinie Hruštínki (słow. Hruštínske podolie) otwierającej się w kierunku północno-wschodnim ku Kotlinie Orawskiej. Historia Wieś powstała na fali tzw. kolonizacji wołoskiej, która dotarła w ten region Karpat w połowie XVI w. Pierwsza pisemna wzmianka o miejscowości pochodzi z 1580 roku. Organizacja wsi została zakończona dopiero w roku 1588 i od tego czasu płaciła ona dopiero należne czynsze i daniny. Należała do dużego feudalnego "państwa" z siedzibą na Zamku Orawskim. Dokumentem z 1 marca 1605 r. ówczesny pan Orawy Jerzy Thurzo określił prawa i obowiązki dwóch głównych osadników (sołtysów) oraz pozostałych dziewięciu poddanych. Wkrótce liczbę mieszkańców powiększyli osadnicy z innych wsi orawskich oraz grupa osadników z przeludnionych włości Thurzonów w rejonie Żyliny (m.in. Strečno, Lietava, Budatín (dziś część Żyliny), Rajec). Być może byli wśród nich przybysze z samej Żyliny, na co wskazuje popularne do dziś we wsi nazwisko "Žilinec". W latach 1683–1686 spustoszyły ją polsko-litewskie oddziały posiłkowe rozlokowane m.in. na Orawie po kampanii wiedeńskiej. Mieszkańcy zajmowali się handlem bydłem (owcami i wołami), serem i gontami. Uprawiali owies, a od początku XIX w. również ziemniaki, zwane tu "rzepą". W XVIII w. rozwinęła się produkcja drewnianych naczyń i wyrobów gospodarstwa domowego, wyrobów ze skóry (m.in. kierpców) oraz tkactwo. W latach 60. XIX w. wieś liczyła ok. 1300 mieszkańców. Istniały w niej dwa młyny wodne (sołtysi i siedlacki), później także folusz i farbiarnia płótna. Z końcem XIX w. bieda i bezrobocie wywołały falę emigracji do Stanów Zjednoczonych, która osiągnęła szczyt krótko przed I wojną światową. Dopiero w 1916 r. powstał we wsi pierwszy tartak o dwóch trakach. Praktycznie cała zabudowa wsi była drewniana, zabudowania były kryte gontem. Domy, usytuowane w szeregowej zabudowie odzwierciedlającej dawny układ ról i ich podziały, krótszym bokiem do drogi, były kurne, bez kominów. Gotowano w większości na otwartym ogniu. Jeszcze krótko przed 1920 r. na ok. 300 gospodarstw było tylko kilka budynków murowanych. W drugiej połowie XX w. teren wsi został w znacznym stopniu odlesiony w związku z rozwojem działalności miejscowego gospodarstwa rolnego. Poza tym znaczna część mieszkańców znalazła pracę w nowo powstałych zakładach przemysłowych Dolnej Orawy (Krivá, Nižná i in.). Obiekty zabytkowe Kościół katolicki pw. św. Jana Chrzciciela. Murowany z 1820 r. Wyposażenie z końca XIX i początków XX w. Kaplica pw. św. Anny. Murowana z przełomu XVIII i XIX w., nakryta sklepieniem kolebkowym i cebulastym hełmem. Kościół katolicki w dzielnicy Vaňovka. Murowany z 1833 r. Wyposażenie wnętrza (ołtarz, ławki, prospekt organowy, lichtarze) w stylu ludowym z czasów budowy kościoła. Słup przydrożny z figurą św. Floriana z 1833 r. Słup przydrożny z figurą św. Jana Nepomucena z 1881 r. Przypisy Linki zewnętrzne Hrusztyn, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. III: Haag – Kępy, Warszawa 1882, s. 191 .
Hruštín

Hruštín este o comună slovacă, aflată în districtul Námestovo din regiunea Žilina. Localitatea se află la altitudinea de 697 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 36,51 km2 și în 2017 număra 3.155 de locuitori. Se învecinează cu comuna Babín. Istoric Localitatea Hruštín este atestată documentar din 1588. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Hruštín la Wikimedia Commons
Хруштин

Хруштин (слч. Hruštín) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Наместово, у Жилинском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 3162 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 3177 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 3154 као Словац, 23 као непознато, 14 као Чех, 4 као Пољак, 4 као различите, 2 као Рус, 2 као Мађар, 1 као Украјинац, 1 као Срб и 1 као Ром. Религија У години 2021. је било 3177 људи по вероисповести: 2954 Латинска црква, 160 Без верске припадности, 18 Неоткривено, 12 Гркокатолицизам, 12 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 9 Ад хок покрети, 3 Православна црква, 3 Будизам, 2 Калвинизам, 2 Друго, 1 Паганизам и духовност природе и 1 Хришћанске цркве у Словачкој. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт (језик: словачки)
Груштін

Груштін (словац. Hruštín) — село, громада округу Наместово, Жилінський край. Кадастрова площа громади — 36,51 км². Населення 3125 осіб (станом на 31 грудня 2018 року). Протікає річка Груштінка. Історія Груштін згадується 1588 року. Географія Протікає річка Ферачова. Населення Примітки Посилання www.hrustin.sk — офіційний сайт громади Hruštín - …. e-obce.sk (словац.). :
Doľany (okres Pezinok)

Doľany jsou obec na Slovensku v okrese Pezinok. Nacházejí se na úpatí Malých Karpat mezi Modrou a Smolenicemi. Na jihozápadě sousedí s obcí Častá, na jihu se Štefanovou, na východě s Dlhou a na severovýchodě s Dolnými Orešany. Žije zde přibližně 1 100 obyvatel. Doľany jsou známé poutní místo. Jejich původní název zněl Ottenthal čili Ottovo údolí. Byly tak prý pojmenovány podle císaře Oty II. Tento německý název byl časem zkomolen na Ompitál, jak se vesnice jmenovala až do roku 1948. Jedná se o vinařskou obec. Historie První písemná zmínka o obci, tehdy ještě zvané Ottenthal (Ompitál), pochází z roku 1390. Vesnice tehdy patřila k panství Červený Kameň. Počátkem 17. století přiznal Doľanům císař Ferdinand II. jako uherský král privilegium pořádat trhy a udělil jim obecní pečeť se sv. Leonardem, jenž drží v rukou dva vinné hrozny. V roce 1948 byl Ompitál přejmenován na Doľany. Památky Na kopci nad vsí je kalvárie, která končí na vrcholu u kostelíka sv. Leonarda z roku 1360. Je zajímavý tím, že má část skrytou v jeskyni. Vždy šestou neděli po Velikonocích se zde koná pouť. Městská věž z roku 1598 postavená na kamenném přemostění potoka. V obci je též římskokatolický kostel sv. Kateřiny ze 14. století a kapličky sv. Floriána, sv. Anny a sv. Šebestiána z roku 1708. Významné osobnosti Juraj Fándly, slovenský obrozenecký spisovatel, římskokatolický kněz a vůdčí osobnost bernolákovského hnutí, strávil mládí a podzim života v Doľanech, kde také zemřel. Juraj Palkovič, slovenský římskokatolický duchovní, překladatel a významný představitel bernolákovského hnutí žil v mládí v Doľanech. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Doľany (okres Pezinok) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Doľany na Wikimedia Commons Oficiální stránky profil Kostela sv. Kateřiny Alexandrijské profil Kostelíka sv. Leonarda
Doľany (Pezinok)

Doľany (bis 1948 slowakisch „Ompitál“; deutsch Ottent[h]al, ungarisch Ottóvölgy – bis 1888 Ompitál) ist eine Gemeinde im Bratislavský kraj in der Westslowakei. Geographie Der Ort liegt im Donautiefland am Fuße der Kleinen Karpaten, an der Straße zwischen Modra und Smolenice. Die Stadt Trnava liegt 18 km nach Osten und die Hauptstadt Bratislava liegt 36 km nach Südwesten. Geschichte Der Ort wurde zum ersten Mal 1390 als Ottenthal erwähnt und gehörte zum Herrschaftsgut von Burg Rotenstein, welche im Nachbarort Častá liegt. Der deutsche und alte slowakische Name soll auf den Kaiser Otto II. (955–983) zurückgehen. Im 16. und 17. Jahrhundert war Ottenthal ein Marktflecken. Im 17. Jahrhundert war eine Glashütte im Wald oberhalb der Gemeinde anwesend, seit dem 18. Jahrhundert befindet sich dort ein Papierwerk. Bis 1918 gehörte der Ort im Komitat Pressburg zum Königreich Ungarn, danach kam sie zur neu entstandenen Tschechoslowakei, bzw. heute Slowakei. 1945 wurde Ottenthal von deutscher Wehrmacht teilweise zerstört. 1948 wurde der vom Deutschen abgeleitete Name Ompitál in das mehr slawisch klingende Doľany (von slowakisch dolina = „Tal“ abgeleitet) umbenannt. Bevölkerung Sehenswürdigkeiten röm.-kath. Kirche der Hl. Katharina aus dem 14. Jahrhundert Stadtturm von 1598, auf einer Steinbrücke über dem Bach gelegen Kalvarienberg oberhalb der Gemeinde, mit der kleinen Kirche des Hl. Leonard von 1360, teils in einer Höhle verborgen. Dort wird jährlich am sechsten Sonntag nach den Ostern eine Wallfahrt organisiert. Persönlichkeiten Juraj Fándly (1750–1811), Schriftsteller, lebte und starb in Doľany Einzelnachweise Weblinks
Doľany, Pezinok District

Doľany (Hungarian: Ottóvölgy, German: Ottent[h]al) is a village and municipality in western Slovakia in Pezinok District in the Bratislava region. Geography The municipality lies at an altitude of 245 metres (804 ft) and covers an area of 22.54 km2 (8.70 sq mi) (2025). Population It has a population of 1071 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 1066 people by ethnicity 1048 as Slovak, 14 as Not found out, 8 as Czech, 8 as Other, 5 as Russian, 2 as Romanian, 2 as German, 1 as Italian, 1 as Serbian, 1 as Silesian, 1 as Hungarian and 1 as French. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 1066 people by religion 827 from Roman Catholic Church, 201 from None, 12 from Not found out, 8 from Evangelical Church, 5 from Ad hoc movements, 4 from Other, 4 from Greek Catholic Church, 2 from Christian Congregations in Slovakia, 1 from Other and not ascertained christian church, 1 from Seventh-day Adventist Church and 1 from Buddhism. Genealogical resources The records for genealogical research are available at the state archive "Statny Archiv in Bratislava, Slovakia" Roman Catholic church records (births/marriages/deaths): 1638-1927 (parish A) See also List of municipalities and towns in Slovakia References External links Media related to Doľany, Pezinok District at Wikimedia Commons Official page [1] Surnames of living people in Dolany
Doľany

Doľany es un municipio del distrito de Pezinok en la región de Bratislava, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 1071 habitantes.​ Se encuentra ubicado al este de la región, en el valle del río Morava y cerca de la frontera con la región de Trnava y con Austria.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Doľany.
Doľany (Pezinok)

Doľany jest selo u Okrugu Pezinok u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 1071 stanovnika i površinu 22,54 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 1066 stanovnika bilo ih je tako 1048 slovačke, 14 neutvrđene, 8 češke, 8 inih, 5 ruske, 2 rumunjske, 2 njemačke, 1 talijanske, 1 srpske, 1 šleske, 1 mađarske i 1 francuske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 1066 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 827 Rimokatolička Crkva, 201 bez vjerske pripadnosti, 12 neutvrđeno, 8 Evangelistička Crkva, 5 ad hoc pokreti, 4 razno, 4 Grkokatolička Crkva, 2 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 1 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 1 Adventisti sedmog dana i 1 Budizam. Izvori