NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Burg Považská Bystrica

Burg is a manor-house underneath the castle Považský hrad, on the south. Order to build the manor was given by Simon Balassa. Building works on the manor started in the first third of the 17th century and were finished 1631, when family moved from Castle. Last owner was baroness Popper, who supported reconstruction of the manor until after the World War I in 1919 it became possession of the state. Later it was bought by private company PARTNER PROGRESS, s.r.o. A gothic header joist was moved here from the castle. Gallery Present situation External links Info Short history of both manor houses under the castle in slovak page about the owner of the manor in slovak
Református templom (Fülek)

A füleki református templom 2002-ben épült. A templom A munkálatok 2002-ben kezdődtek. 2002 november 10.-én szentelték fel. Minden közadakozásból, közös munkával készült. Bellényből a majdnem összedőlt református templom tégláit 30 kamion hozta át Fülekre. Itt darabonként letisztították, így használták fel. A templom harangja is a régi bellényi templomból való. A padokat krasznahorkai mesterek faragták, ott kivágott fából. A szószék belső falán a következő szöveg olvasható: “Faragta jószívvel 2002 őszén a füleki református gyülekezet megbízásából Ulman István, Baffy Lajos és társaik.” Tamási Áron gondolatának egy szabad változata – amely szintén a szószék belső részére van faragva: A madárnak szárnya van és szabadsága, nekünk szülőföldünk és sok tennivalónk. A templomban vasárnaponként tartanak istentiszteleteket. Források filakovo.sk. "Fülek város - Állami műemlékek" (magyar nyelven). Hozzáférés: 2017. április 4..
Veľký Inovec (přírodní památka)

Veľký Inovec je přírodní památka v katastrálním území obce Tekovské Nemce v okrese Zlaté Moravce v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1992 a jeho rozloha je 8,4 hektaru. Předmětem ochrany je reliktní forma andezitového proudu vrcholového typu jako dokladu geologického a geomorfologického vývoje reliéfu vulkanických struktur Pohronského Inovce se zachovalými rostlinnými a živočišnými společenstvy podhorského až horského stupně na vulkanickém podloží. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Veľký Inovec (přírodní památka) na Wikimedia Commons
Левице

Левице (на словашки: Levice) е град в южна Словакия, административен център на окръг Левице в Нитрански край. Населението му е 33 332 души (по приблизителна оценка от декември 2017 г.). Разположен е на 163 m надморска височина в Среднодунавската низина, на 40 km източно от Нитра и на 24 km северозападно от границата с Унгария. Първото споменаване на селището е от 1156 година, когато то е в границите на Унгария. През 1663 – 1685 година е в Османската империя, през 1919 – 1938 и 1945 – 1993 година – в Чехословакия, а след това – в независима Словакия. Население Източници
Levice

Levice és una ciutat d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Nitra, és capital del districte homònim. La primera menció escrita de la vila es remunta al 1156. Demografia Ciutats agermanades Levice està agermanada amb: Boskovice, República Txeca Náměšť na Hané, República Txeca Rtísxevo, Rússia Ruda Śląska, Polònia Skierniewice, Polònia Referències
Levice (město)

Levice (maďarsky Léva, německy Lewenz) jsou okresní město na jižním Slovensku, v Nitranském kraji, v Podunajské pahorkatině, čtyřicet kilometrů jihovýchodně od Nitry a 110 kilometrů východně od Bratislavy. Městem protéká vodní kanál Perec, který je napájen z nedalekého Hronu. Ve městě žije přibližně 30 tisíc obyvatel. Historie Již od neolitu zde bylo intenzivní osídlení, byly zde pak také nalezeny stříbrné mince z doby Keltů. V době, kdy se sem nastěhovali Slované, tu bylo pohřebiště s bohatě vyzdobenými hroby. První písemná zmínka o Levicích pochází z roku 1156 a v roce 1410 byly povýšeny na město. Až do roku 1614 existovaly Staré Levice a Nové Levice, které se spojily v jedno město. V té době však bylo neustále ohrožováno tureckými výboji a roku 1664 se u města odehrála bitva, v níž byli Osmané poraženi. Do Trianonské smlouvy byly Levice součástí Uherska, poté byly součástí československé první republiky. Na základě první vídeňské arbitráže byly Levice v letech 1938 až 1945 připojeny k Maďarsku. Obyvatelstvo V roce 2011 zde žilo 34 844 obyvatel, z nichž se 78 % hlásilo ke slovenské národnosti, 9 % k maďarské, 0,6 % k české a 11,5 % národnost neuvedlo. Městské části Čankov Horša Levice Kalinčiakovo Malý Kiar Pamětihodnosti Hrad Levice, zřícenina hradu ze 13. století, od roku 1708 pustého Kaštel Kalinčiakovo, barokní zámek z 18. století, v roce 1820 klasicistně přestavěn Tekovské muzeum Evangelický kostel v městské části Čankov, původně gotická stavba ze 14. století, v roce 1731 barokně a 1930 secesně přestavěna Kostel sv. Archanděla Michala, římskokatolický kostel z roku 1780 Kostel sv. Josefa, římskokatolický kostel z roku 1675 Kalvínsky kostel z roku 1785 Evangelický kostel, klasicistní stavba z roku 1789 Románsky kostel z 12. století v časti Kalinčiakovo Synagoga z roku 1857 Pomník osvoboditelům města Bronzová socha (výška 2,4 m) Milana Rastislava Štefánika Ve správním území města leží chráněné areály Levický park, Levické rybníky a zasahuje do něj část národní přírodní rezervace Horšianska dolina. Osobnosti Imrich Karvaš (1903–1981), československý ekonom Kálmán Kittenberger (1881–1958), maďarský cestovatel a biolog Magda Paveleková (1931–2015), herečka Partnerská města Náměšť na Hané Boskovice Ruda Śląska Érd Rtiščevo Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Levice na Wikimedia Commons Slovníkové heslo Levice ve Wikislovníku Oficiální stránky (slovensky) (maďarsky) (anglicky) (německy) Levice na Facebooku Levice na Instagramu Levice na Youtube
Levice

Levice (deutsch Lewenz, älter auch Lebentz sowie Levencz, ungarisch Léva) ist eine Stadt in der Westslowakei und gibt dem gleichnamigen Bezirk den Namen. Lage Die Stadt liegt im offenen hügeligen Gelände des nördlichen Donautieflands und ist ein Wirtschaftszentrum der Region. Gliederung Das Stadtgebiet ist in 9 Katastralgemeinden (Čankov, Géňa, Horša, Kalinčiakovo, Krížny Vrch, Ladislavov Dvor, Levice, Malý Kiar, Nixbrod) eingeteilt, die Stadt selber besteht aus den 4 Stadtteilen Čankov (1986 eingemeindet), Horša (1986 eingemeindet), Kalinčiakovo (erstmals 1242 erwähnt als „Wosyam“; ehemals „Varšany“ genannt; 1976 eingemeindet) und Malý Kiar (1976 eingemeindet). Geschichte Die Ortschaft wurde 1156 als Leua zum ersten Mal schriftlich erwähnt und war von 1321 bis 1580 Sitz der Verwaltung des Komitats Barsch. Bis 1918 gehörte die Stadt zum Königreich Ungarn und kam dann zur neu entstandenen Tschechoslowakei. Durch den Ersten Wiener Schiedsspruch kam sie von 1938 bis 1945 kurzzeitig wieder zu Ungarn. Einwohner Laut der Volkszählung 2001 waren 84,83 % der Einwohner Slowaken. Weiter zählte man 12,23 % Ungarn, 1,04 % Tschechen und 0,36 % Roma. Nach Konfession war die meistverbreitete die römisch-katholische Kirche mit 58,76 %, 22,77 % bezeichnete sich als Atheisten, 7,46 % waren evangelisch, 0,32 % griechisch-katholisch und 3,4 % der Einwohner machten keine Angaben. Sehenswürdigkeiten Burg Lewenz aus der 2. Hälfte des 13. Jahrhunderts katholische Josefskirche, aus dem 17. Jahrhundert katholische Pfarrkirche, klassizistisch 1773–1780 erbaut reformierte und evangelische Kirche (18. und 19. Jahrhundert) Synagoge, erbaut 1853 Partnerstadt Ruda Śląska (Polen) Persönlichkeiten Emerich von Bakony (1768–1845), Feldmarschallleutnant Alexander Markus Beschorner (1823–1896), Bestattungsunternehmer Kálmán Kittenberger (1881–1958), ungarischer Afrika-Forscher Ferenc Uhereczky (1898–1967), Radrennfahrer Pál Kadosa (1903–1983), ungarischer Komponist Eugene Fodor (1905–1991), ungarisch-amerikanischer Schriftsteller Mikuláš Dušek (1913–1994), slowakischer Prähistoriker Pavol Šimai (1930–2020), slowakisch-schwedischer Pianist und Komponist Lajos Grendel (1948–2018), bekanntester ungarischer Schriftsteller in der Slowakei Martin Štrba (* 1961), slowakischer Kameramann Richard Petruška (* 1969), italienisch-slowakischer Basketballspieler Eva Borušovičová (1970–2025), Regisseurin, Drehbuchautorin und Schriftstellerin Ján Šipeky (* 1973), slowakischer Radrennfahrer Ivan Čiernik (* 1977), slowakischer Eishockeyspieler Peter Čvirik (* 1979), slowakischer Fußballspieler Roland Števko (* 1983), slowakischer Fußballspieler Klaudia Dudová (* 1988), Filmschauspielerin Christián Herc (* 1998), slowakischer Fußballspieler Einzelnachweise Weblinks Willkommen in der Stadt Levice!
Levice (Eslovaquia)

Levice es la capital del distrito de Levice en la región de Nitra, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 30 161 habitantes.​ Se encuentra ubicado al este de la región, cerca de los ríos Ipoly y Hron (ambos, afluentes izquierdos del Danubio) y de la frontera con la región de Banská Bystrica.​ Historia Aquí hubo un asentamiento intensivo desde el Neolítico, y aquí también se encontraron monedas de plata de los celtas. Cuando los eslavos se mudaron aquí, había un cementerio con tumbas ricamente decoradas. La primera mención escrita de Levice data de 1156, en 1410 fueron promovidos a ciudad. Hasta 1614, estaban Staré Levice y Nové Levice, que se fusionaron en una sola ciudad. En ese momento, sin embargo, estaba constantemente amenazado por las conquistas turcas; en 1664 tuvo lugar una batalla aquí, durante la cual los otomanos fueron derrotados. Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Levice.
Levice (Slovaquie)

Levice (en allemand : Lewenz ; hongrois : Léva) est une ville de la région de Nitra, en Slovaquie, et le chef-lieu du district de Levice. Sa population s'élevait à 33 332 habitants fin 2017. Histoire La plus ancienne mention de Levice remonte à 1165 (Leua). La bataille de Léva oppose, le 19 juillet 1664, les Impériaux commandés par Jean-Louis Raduit de Souches et l'armée ottomane d'Ali Pacha durant la guerre austro-turque (1663-1664). Démographie Évolution de la population Politique et administration Jumelages Liens externes (sk) Site officiel Ressource relative à la musique : MusicBrainz Notes et références Portail de la Slovaquie
Levice

Levice (mađ. Léva, njem. Lewenz) je grad u Nitranskom kraju u zapadnoj Slovačkoj. Grad je upravno središte Okruga Levice. Zemljopis Grad je smješten u sjeveroistočnom dijelu Podunavske nizine, 110 km istočno od Bratislave, 40 km jugoistočno od Nitre, 32 km jugozapadno od Banske Štiavnice, 55 km jugozapadno od Zvolena i 25 km od granice s Mađarskom. Povijest Levice se prvi put spominju 1165. godine kao Leua, i jedno je od naselja koja pripadaju župi Svetog Martina iz Bratke. Godine 1544. Turci su zapalili grad, dok je gradski dvorac ostao neoštećen. Turci su se zadržali u gradu dva desetljeća od 1663. do 1685. godine. Pod Osmanskom upravom grad je bio središte sandžaka. U gradu je 1709. godine bila anti Habsburška revolucija. Nakon raspada Austro-Ugarske grad je postao dio Čehoslovačke što je potvrđeno Trianonskim sporazumom 1920. godine. Za vrijeme Drugog svjetskoga rata od 1938. do 1945. grad je opet pripadao Mađarskoj. Na kraju Drugog svjetskog rata bio je vraćen u Čehoslovačkoj, a 1993. godine postao je dio današnje Slovačke. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 31 974 stanovnika bilo ih je tako 26 971 slovačke, 3037 mađarske, 2210 neutvrđene, 286 češke, 190 romske, 120 inih, 46 ruske, 36 ukrajinske, 34 njemačke, 32 turske, 31 poljske, 25 kineske, 23 talijanske, 22 rusinske, 21 židovske, 20 bugarske, 16 vijetnamske, 15 hrvatske, 10 moravske, 9 engleske, 6 albanske, 5 srpske, 5 rumunjske, 3 irske, 2 kanadske, 1 šleske, 1 austrijske i 1 francuske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 31 974 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 14 360 Rimokatolička Crkva, 10 822 bez vjerske pripadnosti, 2604 neutvrđeno, 1805 Evangelistička Crkva, 936 Kalvinistička, 399 Bratska crkva, 198 Grkokatolička Crkva, 122 ad hoc pokreti, 109 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 103 razno, 90 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 86 Jehovini svjedoci, 60 Islam, 54 Budizam, 53 Pravoslavna Crkva, 32 Baptistička Crkva, 28 Evangelistička metodistička Crkva, 24 poganstvo i prirodni duhovnost, 24 Apostolska Crkva, 17 Židovi, 17 Adventisti sedmog dana, 13 Starokatolička Crkva, 10 Hinduizam, 4 Crkva Isusa Krista svetaca posljednjih dana, 3 Čehoslovačka husitska crkva i 1 Bahá'í. Gradovi prijatelji Ruda Śląska, Poljska Rtiščevo, Rusija Skierniewice, Poljska Náměšť na Hané, Češka Boskovice, Češka Izvor Vanjske poveznice Službena stranica grada Ostali projekti
Levice (Slovacchia)

Levice (in ungherese Léva, in tedesco Lewenz, pronuncia Levizze) è una città della Slovacchia, capoluogo del distretto omonimo, nella regione di Nitra. È sede di una delle più grandi fiere della Slovacchia. Geografia fisica Territorio La città sorge in prossimità del fiume Hron, affluente del Danubio, in un territorio prevalentemente pianeggiante a ridosso di una collina di Riolite sfruttata in tempi passati per l'estrazione mineraria. Clima Il clima è di carattere continentale, freddo d'inverno, con piogge modeste ed estati molto calde; sebbene rientri nel gruppo Cfb della classificazione dei climi di Köppen, la sua temperatura media a gennaio supera di poco il limite minimo di -3°, raggiungendo i -2,2°. Origini del nome Il nome Levice letteralmente significa in italiano "leonesse", ma l'origine del nome risale nel 1156 quando l'arcivescovo Martinius benedisse la città col nome del villaggio vicino Leua, ad oggi chiamato Staré Levice (vecchia Levice). Storia L'indizio più antico di un centro abitato nel territorio, dove sorge la moderna città, risale a un documento del XIV secolo che cita che l'arcivescovo Martinus fece benedire nel 1156 la chiesa costruita a Brata, piccolo quartiere di cui ormai non è rimasto nulla. Alla fine del XIII secolo venne costruito un castello per la difesa del territorio, e nei pressi del castello si sviluppò un nuovo quartiere chiamato Grande Levice o Nuova Levice, che si espanse fino ai giorni nostri e da cui ebbe origine il nome. Attaccata per la prima volta dai turchi nel 1544, la città fu data alle fiamme mentre il castello rimase illeso. Tra il 1581 e il 1589, l'insediamento fu sede del Capitanato della Bassa Ungheria. La città fu tenuta dai turchi per due decenni dal 1663 al 1685. Sotto l'amministrazione ottomana Leva fu il centro di un sangiaccato, che faceva parte dell'eyalet di Uyvar. Il dominio ottomano terminò nell'estate del 1685, quando l'esercito imperiale austriaco guidato dal generale de Souches conquistò un'importante vittoria nella battaglia di Levice, avvenuta sotto il castello della città. Nella seconda metà del XVIII secolo avvenne un grosso boom demografico dovuto principalmente a due investitori austriaci, Leidenfrost e Schöeller, i quali costruirono infrastrutture, attività produttive a abitazioni per i lavoratori, tra cui le dodici vie chiamate tutt'oggi con il loro numero ordinario (prima via, seconda via, ecc.). Vennero costruiti in particolare mulini e distillerie. Monumenti e luoghi d'interesse Castello Il Castello di Levice risale al XIII secolo ed è stato costruito in stile gotico. Fa parte dei patrimoni culturali nazionali slovacchi protetti ed è adibito a museo, sebbene non utilizzato. Chiesa di San Michele Arcangelo La chiesa di San Michele Arcangelo è un edificio edificato in stile neoclassico, risalente al XVIII secolo. La chiesa è tutelata come patrimonio nazionale dal 1963. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Levice Collegamenti esterni (SK) Sito ufficiale, su levice.sk.
Levice

Levice (niem. Lewenz, węg. Léva) – miasto na południowym zachodzie Słowacji, w kraju nitrzańskim, siedziba powiatu Levice. Leży nad rzeką Hron. Miasto liczy około 35 tysięcy mieszkańców (w tym ponad 9% Węgrów), jego powierzchnia wynosi 61 km². Ośrodek turystyczny, przemysłowy (park przemysłowy Levice – Gena). Położenie Miasto położone jest 163 m nad poziomem morza. Leży na Pogórzu Naddunajskim (słow. Podunajská pahorkatina) u południowych podnóży Gór Szczawnickich, w północnej części tzw. Hronskej nivy, rozciągającej się w szerokich widłach Hronu i jego lewostronnego dopływu Sikenicy. Przez miasto przepływa sztuczne ramię Hronu, zwane Perec, zasilające m.in. położony w jego południowej części rozległy kompleks stawów rybnych, znanych jako Levické rybníky. Historia Pierwsza wzmianka o miejscowości pochodzi z 1156 roku (zachowana została jednak tylko w odpisie z roku 1347). Kolejna wzmianka o miejscowości pochodzi z roku 1300. Pod koniec XIII w. wzniesiony został zamek, którego kasztelan wspominany był już w roku 1313. Miasta partnerskie Lubaczów (od 2018) Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona miasta Levice
Левице

Ле́вице (словац. Levice [ˈlɛvit͡sɛ], венг. Léva [ˈleːvɒ], нем. Lewenz) — город в западной Словакии. Население — 32 976 человек История Город Левице (Leua) впервые упоминается под 1156 годом, когда Эстергомский архиепископ, примас Венгрии, освятил здесь костёл. В 1165 г. Лева входила в состав жупы Св. Мартина (župa Svetog Martina iz Bratke). Под 1313 годом впервые упомянут замок Левицкий Град (Levicki hrad), построенный, по легенде, самим Матушом Чаком, «некоронованным королём» западной и центральной Словакии (которая в ту пору входила в состав Венгрии). В 1313 г. кастеляном Левицкого Града был Имре Бечеи (Imrich Bečej, Emericus de Beche), в 1318—21 гг. — Юлиус з Топольчанок. По смерти Матуша Чака, последовавшей в 1321 году, кастелян Юлиус сдал замок венгерскому королю Карлу-Роберту. В 1544 г. городские кварталы Левице выжгли турки, замка же взять они не смогли. В 1558 году другой легендарный венгр — капитан Иштван Добо, герой Эгера — перестроил крепость, которая затем более ста лет успешно отражала многочисленные удары турок. В 1663 году туркам удалось захватить крепость, но удерживали они её недолго: в 1664 году, в битве у стен Левицкой крепости, турецкая армия была наголову разбита венгерской армией, под командованием Иштвана Кохари I. К 1685 году относится последняя турецкая попытка овладеть Левицким Градом. С 17 сентября по 31 октября 1709 г. Левицкий Град удерживали в своих руках венгерские и словацкие куруцы, восставшие против тирании Габсбургов. А будучи принуждены покинуть замок, — куруцы взорвали его. С тех пор Левицкий Град не восстанавливался из руин. После распада Австро-Венгрии Левице отошёл к Чехословакии, что было подтверждено Трианонским соглашением 1920 года. В 1938—1945 гг. Левице — в составе Венгрии. Затем — в составе ЧСР, ЧССР и ЧСФР. С 1993 года Левице — важный промышленный центр Западной Словакии. Население Достопримечательности Крепость Левицкий Град Тековский музей Костёл св. Михаила Светова Синагога Реки Через город протекают две реки: Подлужянка (словац. Podlužánka) и Перец (словац. Perec). Причём протекают они, пересекаясь и не смешиваясь. В месте пересечения Перец уходит под землю, протекая под руслом Подлужанки. Транспорт В городе находятся железнодорожный и автобусный вокзалы. Город-побратим Ртищево, Россия См. также Теков Библиография Alt Ernest, Bába Eugen, Huljak Ladislav Dejiny levickej nemocnice (1885—1985). — Levice, 1985. Bertényi I., Diószegi I., Horváth J., Kalmár J., Szabó P. Királyok Könyve. Magyarország és Erdély királyai, királynői, fejedelmei és kormányzói. — Budapest, 2004. Györffy György István király és műve. — Budapest, 1983. Hóman B., Szekfű G. Magyar Történet. — Budapest, 1935. Kristó Gyula Csák Máté. — Budapest, 1986. Kučera Matúš Cesta dejinami: Stredoveké Slovensko. — Bratislava, 2002. Pór Antal Trencsényi Csák Máté. — Budapest, 1888. Szilágyi Sándor A magyar nemzet története. — Budapest. Tinódi Sebestyén Szitnya, Léva, Csábrág, és Murán várának megvevése (1549). Ссылки Официальный сайт города Крепость Левице Примечания
Љевице

Љевице (слч. Levice, мађ. Léva, нем. Lewenz) су град у Словачкој у оквиру Њитранског краја. Географија Љевице су смештене у јужном делу државе. Главни град државе, Братислава, налази се 130 км западно. Рељеф: Љевице су се развиле на северозападном делу Панонске низије. Западно од града се пружа равничарско тле, док на истоку почиње горје Штијавничке врхи. Надморска висина града је око 160 m. Клима: Клима у Љевицама је умерено континентална. Воде: Западно од Љевица протиче река Хрон, у доњем делу свог тока. Историја Људска насеља на овом простору датирају још из праисторије. Насеље под данашњим именом први пут се спомиње у 12. веку. Током следећих векова град је био у саставу Угарске, а становништво града и околине су били махом Мађари. Током надубљег упада Турака у Европу крајем 16. века град се нашао на линији одбране. Град је тада одолео, али је крајем 17. века ипак био у турским рукама две деценије. Крајем 1918. град је постао део новоосноване Чехословачке. У периоду од 1938. до 1944. град је био враћен Хортијевој Мађарској, али је поново враћен Чехословачкој после рата. У време комунизма град је нагло индустријализован, па је дошло до наглог повећања становништва. Тада су вековима најбројнији Мађари постали мањина у граду. После осамостаљења Словачке град је постао њено значајно средиште, али је дошло и до проблема везаних за преструктурирање привреде. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 30 161 становника. Етнија Према попису из 2021. у насељу је живело 31 974 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 26 971 као Словац, 3037 као Мађар, 2210 као непознато, 286 као Чех, 190 као Ром, 120 као различите, 46 као Рус, 36 као Украјинац, 34 као Нијемац, 32 као Турчин, 31 као Пољак, 25 као Кинез, 23 као Италијан, 22 као Русин, 21 као Јеврејин, 20 као Бугар, 16 као Вијетнамац, 15 као Хрват, 10 као Морављан, 9 као Енглезaи, 6 као Албанац, 5 као Срб, 5 као Румун, 3 као Ирциац, 2 као канађанaи, 1 као Шлезијац, 1 као Аустријан и 1 као Француз. Религија У години 2021. је било 31 974 људи по вероисповести: 14 360 Латинска црква, 10 822 Без верске припадности, 2604 Неоткривено, 1805 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 936 Калвинизам, 399 Црква браће, 198 Гркокатолицизам, 122 Ад хок покрети, 109 Хришћанске цркве у Словачкој, 103 Друго, 90 Друге и неодређене хришћанске цркве, 86 Јеховини сведоци, 60 Ислам, 54 Будизам, 53 Православна црква, 32 Баптисти, 28 Уједињена методистичка црква, 24 Паганизам и духовност природе, 24 Апостолска црква, 17 Јевреји, 17 Хришћанска адвентистичка црква, 13 Старокатоличка црква, 10 Хиндуизам, 4 Црква Исуса Христа светаца последњих дана, 3 Чехословачка хуситска црква и 1 Бахаи вера. Партнерски градови Ерд Галерија Спољашње везе Званични веб-сајт