NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Мали Хореш

Мали Хореш (слч. Malý Horeš) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Требишов, у Кошичком крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 1060 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 1091 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 1009 као Мађар, 100 као Словац, 56 као непознато, 1 као Чех, 1 као Украјинац, 1 као Ром, 1 као Русин и 1 као Рус. Религија У години 2021. је било 1091 људи по вероисповести: 729 Калвинизам, 116 Латинска црква, 99 Јеховини сведоци, 47 Без верске припадности, 46 Гркокатолицизам, 27 Неоткривено, 17 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 6 Ад хок покрети, 3 Друге и неодређене хришћанске цркве и 1 Хришћанске цркве у Словачкој. Референце Спољашње везе Насеља округа Требишов Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (29. новембар 2014) (језик: словачки)
Мали Гореш

Мали Гореш (словац. Malý Horeš) — село в окрузі Требішов Кошицького краю Словаччини. Площа села 19,21 км². Станом на 31 грудня 2016 року в селі проживало 1103 жителі. Історія Перші згадки про село датуються 1214 роком. Географія Протікають Північний Святушський канал; Сомоторський канал і Північний радський канал. Населення Примітки
Reca

Reca je obec na Slovensku v okrese Senec. Žije zde přibližně 1 700 obyvatel. V obci je zastávka na železniční trati Bratislava–Štúrovo. Nachází se zde kostel reformované církve. Historie První písemná zmínka o obci pochází z roku 1256 v predikátu Petrus de Rethe, poté v roce 1310 jako terra Rethe a byla zpočátku královským majetkem hradu Pressburg (nyní Bratislava). Zemědělskou obec ve 13. a 14. století vlastnili místní šlechtici, později jiní šlechtici. V 17. století došlo k přílivu exulantů z Moravy, kteří přišli do Uherského království po bitvě na Bílé hoře, aby zde mohli svobodně vyznávat svou víru. Už na konci 20. let si Moravané postavili v zahradě nenápadnou modlitebnu, na jejíž zeď namalovali utrakvistický kalich. Tuto „husitskou“ modlitebnu používali i maďarští reformovaní. V roce 1701 byl v obci postaven kostel, kromě maďarských bohoslužeb v něm probíhaly i bohoslužby české. Vyhrazeným prvním lavicích vlevo od kazatelny se říkalo husitské lavice. Maďarskému reformovanému sboru (původně byl český a bratrský) byl po roce 1681 povolen artikulární kostel, proto sem docházeli i exulanti ze zakázaných bratrských sborů v Senici a Púchově. Maďarský sbor poskytoval rovněž ochranu i moravským návštěvníkům bohoslužeb, ti byli převážně z Nosislavska a Kloboucka. V květnu 1781 zahájili jihomoravští evangelíci (obdobně jako obyvatelé Valašska) akce pasivního odporu, kdy se veřejně prohlásili za evangelíky a v době nejnáročnějších zemědělských prací (např. červen 1781) podnikali hromadné poutě do zdejšího artikulárního kostela. V jihovýchodních Čechách a na jihozápadní Moravě měla být existence později vydaného tolerančního patentu utajena, avšak příslušníci skryté církve si jej na konci roku 1781 obstarali zde, v Reci, a cestou zpátky jej rozšířili (k nelibosti rakouských úředníků) do mnoha míst. V obci se natrvalo usadilo asi 30 rodin vyhnanců. Do roku 1918 byla obec součástí Uherska. Kvůli první vídeňské arbitráži byla v letech 1938 až 1945 součástí Maďarska. Osobnosti Tibor Huszár Alexander Móži Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Reca na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Reca na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Reca

Reca [ˈrɛt͡sa] (bis 1948 slowakisch Réca; ungarisch Réte, deutsch Entenberg) ist eine Gemeinde im Okres Senec innerhalb des Bratislavský kraj in der Slowakei. Geographie Der Ort liegt im Donautiefland, 6 km östlich der Stadt Senec. Der Ort hat eine Haltestelle an der Bahnstrecke Bratislava–Budapest. Geschichte Reca wird zum ersten Mal 1256 im Prädikat Petrus de Rethe, dann 1310 als terra Rethe erwähnt und war am Anfang ein königliches Eigentum der Burg Pressburg. Die landwirtschaftliche Gemeinde war im 13. und 14. Jahrhundert im Besitz örtlichen, später auch anderer Edelmänner. Im 17. Jahrhundert kam es zu einem Zuzug böhmischer Exulanten, die nach der Schlacht am Weißen Berg bei Prag ins Königreich Ungarn kamen, um ihre Konfession frei auszuüben. Von den Exulanten ließen sich etwa 30 Familien in der Gemeinde nieder. Bis 1918 gehörte der Ort im Komitat Pressburg zum Königreich Ungarn und kam dann zur neu entstandenen Tschechoslowakei. Durch den Ersten Wiener Schiedsspruch kam sie von 1938 bis 1945 kurzzeitig wieder zu Ungarn. Bevölkerung Einzelnachweise Weblinks
Reca

Reca es un municipio del distrito de Senec en la región de Bratislava, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 1727 habitantes.​ Se encuentra ubicado al sureste de la región, en el valle del río Morava y cerca de la frontera con la región de región de Trnava y con Austria.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Reca.
Reca

Reca (allemand : Entenberg) est un village de Slovaquie situé dans la région de Bratislava. Histoire Première mention écrite du village en 1256. La localité fut annexée par la Hongrie après le premier arbitrage de Vienne le 2 novembre 1938. En 1938, on comptait 1395 habitants dont 28 juifs. Elle faisait partie du district de Galanta, en hongrois Galántai járás. Le nom de la localité avant la Seconde Guerre mondiale était Réca/Réte. Durant la période 1938 -1945, le nom hongrois Réte était d'usage. À la libération, la commune a été réintégrée dans la Tchécoslovaquie reconstituée. Démographie Évolution de la population Notes et références Portail de la Slovaquie
Reca

Reca jest selo u Okrugu Senec u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 1727 stanovnika i površinu 17,66 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 1656 stanovnika bilo ih je tako 1139 slovačke, 466 mađarske, 86 neutvrđene, 20 romske, 13 češke, 7 ukrajinske, 5 rumunjske, 4 inih, 3 talijanske, 2 rusinske, 2 ruske, 1 srpske, 1 moravske i 1 grčke narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 1656 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 774 Rimokatolička Crkva, 451 bez vjerske pripadnosti, 177 Kalvinistička, 108 Evangelistička Crkva, 86 neutvrđeno, 12 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 11 Grkokatolička Crkva, 6 razno, 6 Budizam, 5 Apostolska Crkva, 4 ostale i neprecizno određene kršćanske crkve, 4 Evangelistička metodistička Crkva, 4 ad hoc pokreti, 2 Pravoslavna Crkva, 2 Jehovini svjedoci, 1 Starokatolička Crkva, 1 poganstvo i prirodni duhovnost, 1 Islam i 1 Hinduizam. Izvori
Reca

Reca (Hongaars:Réte) is een Slowaakse gemeente in de regio Bratislava, en maakt deel uit van het district Senec. Reca telt 1244 inwoners. In 1880 was de overgrote meerderheid van de bevolking Hongaars. In 1910 was dat nog ruim 77%. Tegenwoordig vormen de Hongaren een groep van circa 500 personen. In het dorp staat een Hongaars Gereformeerde Kerk.
Reca

Reca este o comună slovacă, aflată în districtul Senec din regiunea Bratislava. Localitatea se află la altitudinea de 124 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 9,92 km2 și în 2017 număra 1.502 locuitori. Istoric Localitatea Reca este atestată documentar din 1256. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Reca la Wikimedia Commons
Реца

Реца (слч. Reca) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Сењец, у Братиславском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 1727 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 1656 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 1139 као Словац, 466 као Мађар, 86 као непознато, 20 као Ром, 13 као Чех, 7 као Украјинац, 5 као Румун, 4 као различите, 3 као Италијан, 2 као Русин, 2 као Рус, 1 као Срб, 1 као Морављан и 1 као Грк. Религија У години 2021. је било 1656 људи по вероисповести: 774 Латинска црква, 451 Без верске припадности, 177 Калвинизам, 108 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 86 Неоткривено, 12 Хришћанске цркве у Словачкој, 11 Гркокатолицизам, 6 Друго, 6 Будизам, 5 Апостолска црква, 4 Друге и неодређене хришћанске цркве, 4 Уједињена методистичка црква, 4 Ад хок покрети, 2 Православна црква, 2 Јеховини сведоци, 1 Старокатоличка црква, 1 Паганизам и духовност природе, 1 Ислам и 1 Хиндуизам. Референце Спољашње везе Крајеви и окрузи у Словачкој Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (8. фебруар 2010) (језик: словачки)
Реца

Реца (словац. Reca) — село, громада округу Сенець, Братиславський край, південно-західна Словаччина. Кадастрова площа громади — 9,92 км². Населення 1523 особи (станом на 31 грудня 2017 року). Історія Реца згадується 1256 року. Населення Примітки Посилання www.obec-reca.sk — офіційний сайт громади Reca - …. e-obce.sk (словац.). :
Мостова

Мостова (на словашки: Mostová) е село в западна Словакия, Търнавски край. Населението му е 1591 души (по приблизителна оценка от декември 2017 г.). Разположено е в Среднодунавската низина, на 6 km югозападно от Галанта и на 40 km източно от столицата Братислава. Селището се споменава за пръв път през 1245 година. До 1918 година и през 1938 – 1945 година е част от територията на Унгария. Население Източници
Mostová

Mostová és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país. Història La primera menció escrita de la vila es remunta al 1245. La vila fou annexionada per Hongria després del primer arbitratge de Viena el 2 de novembre de 1938, any en què tenia 1.781 habitants. Formà part del districte de Galanta, el nom del poble abans de la Segona Guerra Mundial era Mostová Kerť/Hidas-Kürt. Durant el període del 1938 al 1945 s'anomenava Hidaskürt, en hongarès. Després de l'alliberament la vila es reintegrà a la reconstituïda Txecoslovàquia. Demografia Referències
Mostová

Mostová (do roku 1948 Mostová Kerť, maďarsky Hidaskürt) je obec na Slovensku v okrese Galanta. Leží v Podunajské nížině mezi dvěma rameny Dudváhu. Žije v ní přibližně 1 600 obyvatel. Historie Mostová je poprvé písemně zmíněna v roce 1245 jako Curty. Ves zpočátku patřila k panství bratislavského hradu, krátce ji vlastnil Matúš Čák Trenčanský. V 16. a 17. století vesnice několikrát utrpěla, například útoky Turků v letech 1530, 1555 a 1599. V roce 1828 zde bylo 156 domů a 1139 obyvatel. Kvůli první vídeňské arbitráži byla obec v letech 1938 až 1945 součástí Maďarska. Při sčítání lidu v roce 2011 zde žilo 1595 obyvatel, z toho 1269 Maďarů, 283 Slováků, devět Romů, tři Češi a 31 obyvatel nepodalo žádné informace. Pamětihodnosti Pozdně barokní římskokatolický kostel Povýšení Kříže z roku 1763, který nahradil zchátralý gotický kostel. V katastrálním území obce leží přírodní památka Mostovské presypy. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Mostová na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mostová na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Mostová

Mostová (bis 1948 slowakisch „Mostová Kerť“; ungarisch Hidaskürt) ist eine Gemeinde im Westen der Slowakei mit 1562 Einwohnern (Stand 31. Dezember 2024), die zum Okres Galanta, einem Teil des Trnavský kraj gehört. Geographie Die Gemeinde befindet sich im slowakischen Donautiefland zwischen zwei Armen des Dudváh namens Dolný Dudváh und Salibský Dudváh. Das Gemeindegebiet ist eine entwaldete Ebene mit Au- und Schwarzböden. Das Ortszentrum liegt auf einer Höhe von 118 m n.m. und ist acht Kilometer von Galanta entfernt. Geschichte Mostová wurde zum ersten Mal 1245 als Curty schriftlich erwähnt. Anfangs gehörte das Dorf zum Herrschaftsgut der Pressburger Burg, nach dem kurzen Besitz durch den Oligarchen Matthäus Csák im frühen 14. Jahrhundert war es zwischen mehreren Edelmännern geteilt. Auf Grund etlicher Streitigkeiten kam es zu mehreren Teilungen des Dorfes, zum Beispiel nach Kiskürt und Nagykürt, ehe es als Ganzes im 16. Jahrhundert zum Herrschaftsgut von Schintau gelang und im 19. Jahrhundert zu jenem von Tallós. Im 16. und 17. Jahrhundert wurde der Ort mehrmals in Mitleidenschaft gezogen, zum Beispiel durch angreifende Türken in den Jahren 1530, 1555 und 1599. 1715 sind 36 Steuerpflichtige verzeichnet, 1720 ist eine Mühle erwähnt. 1828 zählte man 156 Häuser und 1139 Einwohner. Bis 1918 gehörte der im Komitat Pressburg liegende Ort zum Königreich Ungarn und kam danach zur Tschechoslowakei beziehungsweise heute Slowakei. Auf Grund des Ersten Wiener Schiedsspruches lag er 1938–1945 noch einmal in Ungarn. Bevölkerung Gemäß der Volkszählung 2011 wohnten in Mostová 1595 Einwohner, davon 1269 Magyaren, 283 Slowaken, neun Roma und drei Tschechen. 31 Einwohner machten keine Angabe. 1384 Einwohner gehörten zur römisch-katholischen Kirche, 53 Einwohner zur evangelischen Kirche A. B., vier Einwohner zur reformierten Kirche, zwei Einwohner zur griechisch-katholischen Kirche und jeweils ein Einwohner zu den Zeugen Jehovas, zur evangelisch-methodistischen Kirche, zur tschechoslowakisch-hussitischen Kirche. 87 Einwohner waren konfessionslos und bei 57 Einwohnern ist die Konfession nicht ermittelt. Ergebnisse nach der Volkszählung 2001 (1600 Einwohner): Sehenswürdigkeiten römisch-katholische Kreuzerhöhungskirche im spätbarocken Stil aus dem Jahr 1763, die eine baufällige gotische Kirche ersetzte Einzelnachweise Weblinks Eintrag auf e-obce.sk (slowakisch)
Mostová

Mostová (Hungarian: Hidaskürt) is a village and municipality in Galanta District of the Trnava Region of south-west Slovakia. Geography The municipality lies at an altitude of 117 metres (384 ft) and covers an area of 25.15 km2 (9.71 sq mi) (2025). History In historical records the village was first mentioned in 1245. Before the establishment of independent Czechoslovakia in 1918, it was part of Pozsony County within the Kingdom of Hungary. After the Austro-Hungarian army disintegrated in November 1918, Czechoslovak troops occupied the area, later acknowledged internationally by the Treaty of Trianon. Between 1938 and 1945 Mostová once more became part of Miklós Horthy's Hungary through the First Vienna Award. From 1945 until the Velvet Divorce, it was part of Czechoslovakia. Since then it has been part of Slovakia. Population It has a population of 1576 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 1578 people by ethnicity 1222 as Hungarian, 345 as Slovak, 101 as Not found out, 7 as Romani, 3 as Czech, 2 as German, 2 as Albanian, 1 as Italian, 1 as Serbian and 1 as English. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. Religion In year 2021 was 1578 people by religion 1120 from Roman Catholic Church, 284 from None, 74 from Not found out, 53 from Evangelical Church, 17 from Christian Congregations in Slovakia, 16 from Greek Catholic Church, 5 from Calvinist Church, 2 from Old Catholic Church, 2 from United Methodist Church, 2 from Apostolic Church, 1 from Jewish community, 1 from Eastern Orthodox Church and 1 from Other. References
Mostová

Mostová es un municipio del distrito de Galanta en la región de Trnava, Eslovaquia, con una población estimada a final del año 2025 de 1576 habitantes.​ Se encuentra ubicado en el centro-sur de la región, en la depresión danubiana y cerca del río Váh (cuenca hidrográfica del Danubio) y de la región de Bratislava.​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Mostová.
Mostová

Mostová (allemand : Hidaschkürth, hongrois : Hidaskürt) est un village de Slovaquie situé dans la région de Trnava. Histoire Première mention écrite du village en 1245. La localité fut annexée par la Hongrie après le premier arbitrage de Vienne le 2 novembre 1938. En 1938, on comptait 1 781 habitants dont 41 juifs. Elle faisait partie du district de Galanta, en hongrois Galántai járás. Le nom de la localité avant la Seconde Guerre mondiale était Mostová Kerť/Hidas-Kürt. Durant la période 1938-1945, le nom hongrois Hidaskürt était d'usage. À la libération, la commune a été réintégrée dans la Tchécoslovaquie reconstituée. Démographie Évolution de la population Notes et références Portail de la Slovaquie
Mostová

Mostová jest selo u Okrugu Galanta u Slovačkoj. Godine 2025. imalo je 1576 stanovnika i površinu 25,15 km2. Stanovništvo Etnička pripadnost Pri popisu stanovništva 2021. godine stanovništvo se moglo izjasniti pripadnicima jedne ili dviju narodnosti. Od 1578 stanovnika bilo ih je tako 1222 mađarske, 345 slovačke, 101 neutvrđene, 7 romske, 3 češke, 2 njemačke, 2 albanske, 1 talijanske, 1 srpske i 1 engleske narodnosti. Religija Pri popisu stanovništva 2021. godine 1578 stanovnika izjavilo je sljedeće vjerske pripadnosti: 1120 Rimokatolička Crkva, 284 bez vjerske pripadnosti, 74 neutvrđeno, 53 Evangelistička Crkva, 17 Kršćanski zborovi u Slovačkoj, 16 Grkokatolička Crkva, 5 Kalvinistička, 2 Starokatolička Crkva, 2 Evangelistička metodistička Crkva, 2 Apostolska Crkva, 1 Židovi, 1 Pravoslavna Crkva i 1 razno. Izvori
Mostová

Mostová (Hongaars: Hidaskürt) is een Slowaakse gemeente in de regio Trnava, en maakt deel uit van het district Galanta. Mostová telt 1.649 inwoners. De overgrote meerderheid van de bevolking is etnisch Hongaar. In 2021 waren er 1578 inwoners. waarvan 1182 (+40) Hongaars en 317 (+28) Slowaaks.
Mostová

Mostová este o comună slovacă, aflată în districtul Galanta din regiunea Trnava. Localitatea se află la altitudinea de 117 m deasupra n.m., se întinde pe o suprafață de 25,16 km2 și în 2017 număra 1.591 de locuitori. Istoric Localitatea Mostová este atestată documentar din 1245. Demografie Note Legături externe Site web oficial Materiale media legate de Mostová la Wikimedia Commons
Мостова

Мостова (слч. Mostová) насељено је мјесто са административним статусом сеоске општине (слч. obec) у округу Галанта, у Трнавском крају, Словачка Република. Становништво Према подацима о броју становника из 2025. године насеље је имало 1576 становника. Етничка припадност Према попису из 2021. у насељу је живело 1578 људи, од чега су по етничкој припадности изјаснили: 1222 као Мађар, 345 као Словац, 101 као непознато, 7 као Ром, 3 као Чех, 2 као Нијемац, 2 као Албанац, 1 као Италијан, 1 као Срб и 1 као Енглезaи. Религија У години 2021. је било 1578 људи по вероисповести: 1120 Латинска црква, 284 Без верске припадности, 74 Неоткривено, 53 Словачка евангеличка црква аугзбуршке вероисповести, 17 Хришћанске цркве у Словачкој, 16 Гркокатолицизам, 5 Калвинизам, 2 Старокатоличка црква, 2 Уједињена методистичка црква, 2 Апостолска црква, 1 Јевреји, 1 Православна црква и 1 Друго. Референце Спољашње везе Крајеви и окрузи у Словачкој Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (8. фебруар 2010) (језик: словачки)
Мостова (округ Ґаланта)

Мостова́ (словац. Mostová) — село в окрузі Ґаланта Трнавського краю Словаччини. Площа села 25,16 км². Станом на 31 грудня 2015 року в селі проживало 1603 жителі. Історія Перші згадки про село датуються 1245 роком. Населення Примітки
Ochtiná

Ochtiná (maďarsky Martonháza, německy Achten) je obec na Slovensku v okrese Rožňava. V obci žije 529 obyvatel. V obci se okolo roku 1650 narodil Jonáš Bubenka, slovenský učitel, výtvarník a hudebník. Nedaleko se nachází Ochtinská aragonitová jeskyně zařazená v seznamu světového dědictví UNESCO. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ochtiná na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ochtiná na Wikimedia Commons
Ochtiná

Ochtiná (deutsch Achten, ungarisch Martonháza – bis 1907 Ochtina) ist eine Gemeinde im Osten der Slowakei mit 535 Einwohnern (Stand 31. Dezember 2024), die zum Okres Rožňava, einem Kreis des Košický kraj, gehört und zur traditionellen Landschaft Gemer gezählt wird. Geographie Die Gemeinde befindet sich im Südostteil des Slowakischen Erzgebirges, genauer im Unterteil Revúcka vrchovina im oberen Tal des Flüsschens Štítnik. Das Gemeindegebiet ist teilweise bewaldet, im Westen hat es einen gebirgigen Charakter, im Osten ist es eher flach bis hügelig. Es gibt hier noch Eisenerz- und Magnesitlagerstätten, unterhalb des Bergs Hrádok (810 m n.m.) befindet sich eine Aragonithöhle (siehe Sehenswürdigkeiten). Das Ortszentrum liegt auf einer Höhe von 344 m n.m. und ist 17 Kilometer von Rožňava sowie 20 Kilometer von Jelšava entfernt (Straßenentfernungen). Nachbargemeinden sind Koceľovce im Norden, Roštár im Osten, Štítnik im Südosten, Jelšava im Südwesten und Rochovce im Nordwesten. Geschichte Ochtiná wurde zum ersten Mal 1318 als Ohtina schriftlich erwähnt, entstand aber bereits im 13. Jahrhundert. 1243 befand sich ein Eisenhammerwerk auf dem heutigen Gemeindegebiet, nach einigen Angaben soll das Dorf von acht deutschen Bergmännern gegründet worden sein. Nach der Ausschöpfung der oberflächlichen Lagerstätten wurde seit dem 14. Jahrhundert Tiefbau betrieben. Das Dorf gehörte zum Geschlecht Bebek, die hier 1427 27 Porta besaßen, nach dem 16. Jahrhundert mehreren Edelmännern. Nach den türkischen Angriffen im 16. und 17. Jahrhundert verlor Ochtiná seinen deutschen Charakter, als deutsche Familien nach den Verwüstungen auswanderten. Im 17. Jahrhundert kam es zum Aufschwung von einigen Handwerken, es gab zwei Papiermühlen, einen Hochofen und ein Hammerwerk. In der Pestepidemie 1709–1710 kamen insgesamt 418 Einwohner ums Leben. 1828 zählte man 84 Häuser und 739 Einwohner. Bis 1918/1919 gehörte der im Komitat Gemer und Kleinhont liegende Ort zum Königreich Ungarn und kam danach zur Tschechoslowakei beziehungsweise heute Slowakei. Bevölkerung Nach der Volkszählung 2011 wohnten in Ochtiná 553 Einwohner, davon 476 Slowaken, 50 Roma und jeweils fünf Magyaren und Tschechen. 17 Einwohner machten keine Angabe. 318 Einwohner bekannten sich zur evangelischen Kirche A. B., 29 Einwohner zur römisch-katholischen Kirche, 13 Einwohner zur evangelisch-methodistischen Kirche, vier Einwohner zur griechisch-katholischen Kirche und ein Einwohner zur apostolischen Kirche; ein Einwohner war anderer Konfession. 166 Einwohner waren konfessionslos und bei 21 Einwohnern ist die Konfession nicht ermittelt. Ergebnisse nach der Volkszählung 2001 (527 Einwohner): Sehenswürdigkeiten evangelische Kirche, ursprünglich im 13. Jahrhundert im romanisch-gotischen Stil gebaut, später gotisch gestaltet und um eine Kapelle erweitert, im Inneren befinden sich gotische Wandmalereien aus dem 14. Jahrhundert und barocke Ausstattung Pfarrhof im Barockstil aus dem 18. Jahrhundert Ochtinaer Aragonithöhle (Ochtinská aragonitová jaskyňa) südlich des Ortes, seit 1972 touristische Schauhöhle Einzelnachweise Weblinks Eintrag auf e-obce.sk (slowakisch) Informationen über die Kirche (slowakisch)
Ochtiná

Ochtiná (Hungarian: Martonháza) is a village and municipality in the Rožňava District in the Košice Region of middle-eastern Slovakia. History In historical records the village was first mentioned in 1243. Before the establishment of independent Czechoslovakia in 1918, Ochtiná was part of Gömör and Kishont County within the Kingdom of Hungary. From 1939 to 1945, it was part of the Slovak Republic. Geography The municipality lies at an altitude of 338 metres (1,109 ft) and covers an area of 14.48 km2 (5.59 sq mi) (2025). Population It has a population of 529 people (31 December 2025). Ethnicity In year 2021 was 554 people by ethnicity 504 as Slovak, 80 as Romani, 43 as Not found out, 5 as Czech and 3 as Hungarian. Note on population: The difference values of population numbers in the table "Population statistic" and in the sections "Ethnicity" & "Religion" is caused by the use of various statistical methods. The vast majority of the municipality's population consists of the local Roma community. In 2019, they constituted an estimated 70% of the local population. Religion In year 2021 was 554 people by religion 260 from Evangelical Church, 202 from None, 41 from Not found out, 28 from Roman Catholic Church, 9 from Greek Catholic Church, 7 from United Methodist Church, 3 from Seventh-day Adventist Church, 2 from Other, 1 from Jehovah's Witnesses and 1 from Ad hoc movements. Culture The village has a public library and a football pitch. References