NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Българско средно общообразователно училище „Христо Ботев“ (Братислава)

Българското средно общообразователно училище „Христо Ботев“, съкратено БСОУ, е българско държавно училище в Братислава, Словакия. Възниква в отговор на потребностите от образование на български език за децата на множеството българи в Словакия. Днес в него получават своето образование както български деца, така и ученици, чийто приоритет е обучение на високо ниво и реализация в живота като пълноценни европейски граждани. Уникално е по своята същност училище, чието функциониране се осигурява и от Република България, и от Република Словакия. През 2008 г. в класацията по успешност на Университет „Ян Коменски“ в Братислава Българското училище е на 17-о място сред 566 словашки училища, а през 2014 г. по данни на НУЦЕМ (орган на образованието в Република Словакия) БСОУ е на 2-ро място сред 223 гимназии по успешност на държавни зрелостни изпити.. История Училището е основано през 1948 г., първоначално създадено като основно. От 1995 г. е включено в мрежата на словашките училища. Условия Обучението се провежда на български език. Изучават се български език и литература, история, география, езици, изкуство. На учениците, завършили даден клас, етап или образователна степен, училището издава удостоверения, свидетелства или диплома на български език, както и съответните документи на словашката образователна система, даващи им право да продължат образованието си в словашки учебни заведения. Външни препратки Официален сайт Държавна агенция за българите в чужбина Агенция за българите в чужбина Архив на оригинала от 2011-05-15 в Wayback Machine. Далече.ком Източници
Autodrom Môlča

Das Autodrom Môlča ist eine permanente Offroadstrecke in der Gemeinde Môlča bei Banská Bystrica in der Slowakei. Die etwa 1 Kilometer östlich des Dorfkerns gelegene Strecke war bereits dreimal Austragungsort der Autocross-Europameisterschaft. Geschichte Die Rennstrecke in Molca war 1987, 1990 und 2005 Austragungsort für die Autocross-EM. 1988 und 1989 wurde außerdem hier der 1600er Cup, später auch Division 3A genannt, ausgetragen. Veranstaltungen Aktuell finden Läufe der Mitteleuropäischen Autocross-Zonenmeisterschaft, der Internationale Slowakischen Rallycross-Meisterschaft und die nationalen Meisterschaften der Slowakei, Ungarns und Österreichs statt. Daneben startet auch der ungarische Max Challenge Cup. Weblinks https://www.autocross-em.de/archiv/strecken/Molca.php Einzelnachweise
Dům armády (Trenčín)

Dům armády v Trenčíně (slovensky Dom armády, též historicky jako Posádkový klub/Posiadkový klub) se nachází jižně od centra města, na adrese Hviezdoslavova 205. Slouží víceméně jako víceúčelový kulturní dům. Dům je součástí moderní části města. Ve východní části přiléhá k řadě panelových domů s parterem a obchody, v části západní potom k budově evangelického kostela. Z jižní strany je rozlehlý areál napojen na budovu pojišťovny UNION. Popis Jedná se o rozsáhlý objekt, který opticky tvoří několik celků. Nápadné je hlavně obložení z desek z bílého kamene. Ve své době byl pozdně modernistický palác považován za třetí nejkrásnější kulturní statek v Československu. Jeho součástí je také velký sál, který slouží pro divadelní představení. Ve své době byl moderně vybaven – disponoval klimatizací, ale také výtvarným ateliérem, klubovnou nebo knihovnou. Historie V souvislosti s přestavbou Hviezdoslavovy ulice byly zbourány staré domy a měly zde vzniknout zcela nové objekty. Jedním z nich byl i tehdy okruhůvý dům armády, pro který bylo rozhodnuto strhnout rohový dům na Hviezdoslavově a Jaselské ulici. Vítězný projekt budovy připravili architekti Dušan Bálent, Ivan Kočan a Eduard Horváth. Za projekt dostali cenu Dušana Jurkoviče v roce 1985. Stavební práce byly zahájeny roku 1978. Budova byla dokončena a dána do užívání v roce 1985. Slavnostní otevření se uskutečnilo za přítomnosti vysokých předstvitelů ČSLA. Rozlehlý objekt, který neodpovídá potřebám slovenské armády se stal předmětem diskuze mezi představiteli Ministerstva obrany a představiteli Trenčínského kraje. Ti měli zájem o jeho transformaci v rozsáhlé kulturní centrum. Ministerstvo nicméně odmítlo objekt prodat. V roce 2015 začalo do budovy výrazněji zatékat. Až do roku 2021 byl dům armády uzavřený pro veřejnost a nekonaly se zde žádné kulturní akce. To se potom změnilo a vlastník budovy přislíbil investici ve výši 10 milionů eur na jeho obnovu. Reference
Klapy

Klapy jsou přírodní rezervace v katastrálním území obce Udiča v okrese Považská Bystrica v Trenčínském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 6,22 hektaru. Předmětem ochrany je členitý skalní hřeben s výskytem teplomilných druhů rostlin a živočichů. Pro skalní biotopy je charakteristický původní výskyt borovice lesní (Pinus sylvestris). Území je součástí chráněné krajinné oblasti Strážovské vrchy. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Klapy na Wikimedia Commons
Dobročský prales

Dobročský prales je národní přírodní rezervace v katastrálním území obce Čierny Balog v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1913 a jeho rozloha je 103,85 hektaru. Předmětem ochrany je lesní porost pralesovitého charakteru s všemi vývojovými stádii. Reference
Hotel Panoráma w Szczyrbskim Jeziorze

Hotel Panoráma – modernistyczny, brutalistyczny hotel zlokalizowany w miejscowości Szczyrbskie Jezioro w Tatrach Słowackich, na wysokości 1335 m n.p.m. Był częścią inicjatywy mającej na celu przekształcenie regionu w ośrodek narciarski. Autorem projektu był Zdeněk Řihák. Hotel powstał w obszarze ochrony konserwatorskiej w latach 1967–1970 na Mistrzostwa Świata w Narciarstwie Klasycznym (1970) i nie uniknął krytyki architektonicznej, m.in. oskarżeń o wykorzystanie zbyt wielu różnorodnych materiałów i kształtów, które tworzą wysoką, szczupłą bryłę w kształcie piramidy, stanowiąc wyłącznie popis architektoniczny, nieuzasadniony funkcjonalnie i klimatycznie. Z drugiej strony doceniono jego innowacyjność: został pozytywnie opisany w międzynarodowym czasopiśmie architektonicznym L’Architecture d’aujourd’hui. Obiekt jest kwintesencją twórczości Řiháka, który postrzegał architekturę jako twórczość rzeźbiarską. W XXI wieku został odnowiony, ze znaczącymi zmianami elewacji, obejmującymi malowanie i wymianę okładzin. Podczas tych prac zmieniono wygląd wnętrz i zaprzepaszczono prace plastyczne Inez Tuschnerovej oraz Rudolfa Uhera. Wkrótce po zbudowaniu hotel stał się ikoną architektoniczną, przede wszystkim dzięki odważnej konstrukcji o stopniowo rozszerzającej się ku górze fasadzie. Pokoje oferowały gościom widoki na szczyty Tatr i sąsiednich pasm górskich. Pomimo znacznych zmian w wyglądzie, Panoráma pozostaje świadectwem poważnych ambicji architektonicznych powojennej Czechosłowacji oraz symbolem przejścia od socrealizmu do modernizmu. Bardzo rzeźbiarski projekt naśladował kształt skoczni narciarskiej oraz surowego masywu górskiego, a jego fasady umiejętnie operowały światłocieniami. Pod względem struktury budowla jest bardzo zaawansowana inżynieryjnie. Piramidę podtrzymuje złożony fundament z dwunastoma nierównomiernie rozmieszczonymi stalowymi podporami. Rdzeń budynku, wraz z dwoma dolnymi kondygnacjami mieszczącymi bar i garaże, spoczywa na tych podporach, umożliwiając „rozciągnięcie” głównego bloku mieszkalnego (z kaskadowymi balkonami) na boki. Hotel, podobnie jak inne projekty Řiháka, w tym pobliski Hotel Patria i kontrowersyjna nowa Labská bouda w Karkonoszach, odzwierciedlają jego innowacyjne podejście do projektowania, łączące formy rzeźbiarskie z funkcjonalnością. Galeria Przypisy
Klinské rašelinisko

Klinské rašeliniště (slovensky Klinské rašelinisko) je zrušená národní přírodní rezervace na Slovensku u vesnice Klin a nedaleko Oravské přehrady v okrese Námestovo na Slovensku. Nachází se v chráněné krajinné oblasti Horní Orava v Oravské kotlině v Žilinském kraji. Historie a popis Klinské rašeliniště leží asi jeden kilometr jižně od obce Klin. Je to nejlépe vyvinuté a zachovalé vrchovinové rašeliniště nelesního typu na Slovensku. Z hlediska ekologických podmínek je to jeden z nejextrémnějších ekosystémů na Slovensku. Je zásobované jen srážkovou vodou a proto má nízký obsah živin, což vedlo ke vzniku unikátního životního prostředí. Je zde doložen první výskyt vážky tmavoskvrnné (Leucorrhinia rubicunda) na Slovensku. Národní přírodní rezervace byla vyhlášena v roce 1967 a jeho rozloha byla 15,07 hektaru. Chráněné území bylo k 1. listopadu 2003 zrušeno a začleněno do systému zón chráněné krajinné oblasti Horní Orava. Přístup Místo je celoročně volně přístupné a na hranicích jeho území je rozhledna Klin a vede k němu naučná stezka Proměny lesa. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Klinské rašelinisko na Wikimedia Commons
Rodošto

Rodošto (pamětní dům Františka II. Rákócziho) je muzeum, které se nachází na Hrnčiarské ulici v Košicích, v blízkosti Miklušovy věznice a Kalvínského kostela. Spolu s největší baštou na Slovensku – Katovou baštou – tvoří jednu expozici s vchodem ve dvoře na Hrnčiarské ulici č. 7, kterou provozuje Východoslovenské muzeum. Kromě středověkého městského opevnění se zde nachází významný Památný dům Františka II. Rákócziho, který je otevřen od roku 1991. Ten je replikou domu z tureckého města Tekirdağ, maďarsky Rodostó (vyslovováno Rodošto), který patřil vůdci posledního maďarského povstání Františku II. Rákóczimu. Ten v Turecku v letech 1720–1735 strávil konec svého života jako vyhnanec a tam také 8. dubna 1735 zemřel. O stavbě repliky domu bylo rozhodnuto v roce 1908, ale stavba byla zahájena až v letech 1940–1943. Při stavbě kopie domu byly použity původní části vnitřního vybavení a štuková výzdoba bývalé jídelny. Po dokončení byl Památný dům využíván především pro kancelářské a depozitární účely. Památný dům je postaven na místě dřívější obytné budovy a stájí z přelomu 18. a 19. století. Expozice Expozice představuje osobu knížete Františka II. Rákócziho, jeho život v exilu a slavnostní pohřeb v Košicích. Návštěvníci si mohou v Pamětním domě prohlédnout také sérii dobových fotografií z výstavby repliky domu. Celá výstava představuje prostředí, v němž Rákóczi a jeho druhové prožili svůj exilový život v tureckém městě Tekirdağ, rozkládajícím se pod stejnojmenným pohořím na břehu Marmarského moře západně od Konstantinopole. Dominantou pamětního domu je velká jídelna inspirovaná Orientem, jejíž několik částí údajně vytvořil a vyzdobil sám Rákóczi. Expozici dále doplňují dobové zbraně z 18. století, rytiny, umělecká díla zachycující rodinné portréty Rákócziů a akvarely z Turecka. K vidění jsou také ukázky ražby povstaleckých mincí a medailí, turecký dobový nábytek, předměty z Rákócziho osobního majetku a také předměty související s jeho smrtí a pohřbem. Nechybí ani propagační brožura Rákócziho povstání s názvem Historie knížete Rákócziho z roku 1707 a miniatury z pokoje mladého Františka Rákócziho na hradě Mukačevo. Od roku 2013 je výstava obohacena o nové, moderní a interaktivní prvky. Po smrti Po své smrti byl František II. Rákóczi tajně pohřben v kapli francouzských lazaristů v kostele svatého Benedikta v Istanbulu. Protože nejdůležitějším centrem jeho povstání byly Košice, byly jeho ostatky v roce 1906 uherskou vládou převezeny do Košic. Od té doby jsou jeho ostatky uloženy v Katedrále svaté Alžběty. Socha Od roku 2006 je před domem umístěna socha Františka II. Rákócziho. Rákócziho sochu darovala městu Košice Maďarská republika. Socha je vysoká 230 cm a váží 500 kg. Je umístěna na leštěném žulovém podstavci, který je vysoký 70 cm, široký 300 cm a váží až 7 tun. Autorem sochy je maďarský sochař Sándor Györfi. Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Rodošto na slovenské Wikipedii. Související články Košice Rákóczi František II. Rákóczi Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Rodošto na Wikimedia Commons
Rodošto

Rodošto is een herdenkingshuis en museum ter nagedachtenis van Ferenc II Rákóczi (1676 - 1735). Gebouw Het gebouw is gelegen in de Hrnčiarská-straat 7 in Košice, in de onmiddellijke omgeving van de Mikluš-gevangenis en de Gereformeerde kerk. Het is een replica van de woning in Tekirdağ (in het Slowaaks: Rodošto) waarin Ferenc II verbleef, tijdens zijn ballingschap vanaf 1720 tot aan zijn dood in 1735. De beslissing om deze replica te construeren dateert van 1908, maar de bouw begon slechts in 1940 en werd voltooid in 1943. In tegenstelling tot het oorspronkelijke doel werd het huis aanvankelijk tijdelijk gebruikt als kantoor en opslagplaats. Het werd gebouwd op een plek waar voorheen oudere woningen stonden, en is voor het publiek toegankelijk sedert 1991. Het pand werd op 16 oktober 1963 geregistreerd als Nationaal cultureel monument van de Slowaakse Republiek. Tentoonstelling Over het leven Het museum is gewijd aan de leefwereld van prins Ferenc II Rákóczi en zijn metgezellen gedurende hun ballingschap in Tekirdağ, nabij de bergen en de Zee van Marmara. Benevens elementen uit Ferenc's leven en zijn begrafenis in Košice, kunnen de museumbezoekers ook een reeks historische foto's bekijken in verband met de constructie van het herdenkingshuis. Het meest indruk makende kenmerk van het huis is een grote eetkamer, geïnspireerd door de cultuur van het Nabije Oosten. Verscheidene delen van die kamer zijn destijds door Rákoczi zelf -gedurende zijn verbanning- gemaakt. De tentoonstelling is verder aangevuld met historische wapens uit de 18e eeuw, gravures, kunstwerken met familieportretten van de Rákoczi's en aquarellen uit Turkije. Men vindt er ook voorbeelden van de vervaardiging van munten en penningen door de opstandelingen. Bovendien treft men aan: Turks antiek meubilair, persoonlijke bezittingen van Ferenc II en ook voorwerpen die in verband staan met zijn dood en begrafenis. Er is tevens een boek uit 1707 met betrekking tot Rákoczi's opstand, getiteld "Geschiedenis van Prins Rákoczi", evenals miniatuurfoto's uit de kamer van Ferenc op jonge leeftijd, in het kasteel van Moekatsjevo. De tentoonstelling is sinds 2013 aangevuld met nieuwe, moderne en interactieve elementen. Na de dood Ferenc II Rákóczi werd in het geheim begraven, in de Sint-Benedictuskerk in Istanboel : de tempel van de Franse lazaristen. Omdat de stad Košice het centrum van zijn opstand was, werd het stoffelijke overschot in 1906 door de Hongaarse regering naar Košice overgebracht, waar het sedertdien in de Sint-Elizabethkathedraal begraven ligt. Standbeeld Voor het herdenkingshuis werd op 3 april 2006 een standbeeld van Ferenc II Rákóczi onthuld. Dit gebeurde ter gelegenheid van de 100e verjaardag van: de overbrenging van het stoffelijk overschot uit Rodošto de herbegraving in de Sint-Elisabethkathedraal (29 oktober 1906). Dit standbeeld was een geschenk van de Republiek Hongarije aan de stad Košice. Het beeld is 230 cm hoog, weegt 500 kg en staat op een sokkel van gepolijst graniet. De Hongaarse beeldhouwer Sándor Győrfi uit Karcag is de auteur van dit beeld. Zie ook Frans II Rákóczi
Svatební palác v Bytči

Svatební palác v Bytči (slovensky Sobášny palác je renesanční palác v areálu bytčanského zámku ve městě Bytča v okrese Bytča v Žilinském kraji na Slovensku. Geograficky se nachází v geomorfologickém celku Považské podolie. Budova je památkově chráněná. Palác je přístupný pouze v návštěvních hodinách. Historie a popis Svatební palác, který má bohatou sgrafitovou výzdobu, nechal postavit v roce 1601 uherský palatin Juraj VII. Turzo (1567–1616). Palác je tvořen blokovou patrovou budovou na půdorysu obdélníka a má nízkou valbovou střechu. Především byl postaven pro slavnostní rodinné události, zejména pro svatební hostiny Turzových šesti dcer a odtud také získal své jméno. Stavba zámku čistě jen pro tento účel je v celé střední Evropě naprosto ojedinělá. V letech 1647 a 1856 palác vyhořel a byl opraven, ale už nesloužil svému účelu. Unikátní památkově chráněná budova patří mezi nejznámější a nejvýznamnější renesanční stavby na Slovensku. Je dokladem vysoké kulturní úrovně a vysokého společenského postaveni rodiny Turzovců. Palác byl zrekonstruován a uvnitř se nachází expozice věnovaná Juraji Turzovi, který se významně zapsal do politického, kulturního a náboženského života celého Uherska. U paláce je také zahrada. Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Svatební palác v Bytči na Wikimedia Commons
Alúvium Paríža

Alúvium Paríža je chráněný areál v katastrálních územích obcí Strekov a Nová Vieska v okrese Nové Zámky v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1988 a jeho rozloha je 103,09 hektaru. Předmětem ochrany jsou sedimenty potoka Paríž v jižní části Pohronské pahorkatiny. Reference
Alúvium Žitavy

Alúvium Žitavy je přírodní rezervace v katastrálním území města Hurbanovo a obce Martovce v okrese Komárno v Nitranském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 32,53 hektaru. Předmětem ochrany lužní les s rozmanitými společenstvy rostlin a živočichů, který poskytuje vhodné podmínky pro hnízdění ptáků. Leží v geomorfologickém celku Podunajská rovina a je součástí chráněné krajinné oblasti Dunajské luhy. Reference
Alúvium Gidry

Alúvium Gidry je přírodní rezervace v katastrálním území obce Budmerice v okrese Pezinok v Bratislavském kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1993 a jeho rozloha je 2,63 hektarů. Předmětem ochrany je komplex mokřadních biotopů skládajících se ze zbytku olšiny a dvou jezírek s přilehlými vrbovými porosty. Reference
Aluvium Blhu

Aluvium Blhu (slovensky Alúvium Blhu) je chráněný areál v katastrálním území obce Hrušovo v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Území bylo vyhlášeno v roce 1991 a jeho rozloha je 2,79 hektaru. Předmětem ochrany je olšina s hojným výskytem kapradiny pérovníku pštrosího (Matteuccia struthiopteris). Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Alúvim Blhu na Wikimedia Commons
Alúvium Blhu

Alúvium Blhu is a nature reserve in the Slovak county of Rimavská Sobota in the municipality of Hrušovo. It covers an area of 2,79 ha and has a protection level of 4 under the slovak law. It is part of the Cerová vrchovina Protected Landscape Area Description Alúvium Blhu was created for the protection of alder stands. The area is important for scientific research. Flora One of the protected plants in the area is the ostrich fern that occurs here in dense concentrations. This fern is a protected and very endangered species in Slovakia References
Arboretum Borová hora

Arboretum Borová hora (slovensky Arborétum Borová hora) je účelovým zařízením Technické univerzity ve Zvolenu. Území arboreta je chráněno jako chráněný areál ve správních územích obcích Sliač a Zvolen v okrese Zvolen v Banskobystrickém kraji na Slovensku. Chráněné území bylo vyhlášeno v roce 1981 a jeho rozloha je 45,5 hektaru. Leží ve Zvolenské kotlině. Dendrologické arboretum převážně s druhy domácími na Slovensku, s podchycením jejich vnitrodruhové a zeměpisné proměnlivosti, slouží pro výuku. Součástí je rozárium a sbírka kaktusů a sukulentů. Historie Dne 30. března v roce 1965 se začaly vysazovat první rostliny. Toto datum je i oficiálním datem vzniku arboreta. Rozárium Sbírka růží v rozária obsahuje přibližně 840 odrůd. Genofondově je sbírka zaměřena na růže vyšlechtěné na historickém území bývalého Československa. Sbírka kaktusů a sukulentů Obsahuje taxony původem ze Severní Ameriky a Mexika, zejména rody Echinocereus a Mammillaria, ale návštěvník může vidět i ukázky sukulentní flóry z jiných oblastí. Expozice je rozdělena do skupin podle místa výskytu. Kluby Při arboretu vyvíjí svou činnost od roku 1972 Klub kaktusářů Zvolen. O rok později v roce 1973 byl založen klub specializující se na pěstování růži – Rosa klub Zvolen. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Arborétum Borová hora na slovenské Wikipedii. Literatura Arboretum Borová Hora. Slovenská Ľupča: AB ART press, 2005. 31 s. ISBN 80-88817-84-6. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Arboretum Borová hora na Wikimedia Commons Arborétum Borová hora Technickej univerzity vo Zvolene
Arcibiskupský palác (Trnava)

Arcibiskupský palác je renesanční patrová budova v Trnavě, původem z roku 1562. Byla vybudována na starších gotických základech. Koncem 16. století byla přistavěna dvorní křídla. V roce 1615 byl doplněn archiv a knihovna. Do roku 1820 v arcibiskupském paláci sídlili arcibiskupové. Arcibiskupský palác je kulturní památkou Slovenska. Dějiny Arcibiskupský palác se nachází jižně od Dómu sv. Mikuláše. Palác s uzavřeným nádvořím dal v roce 1562 vybudovat arcibiskup Mikuláš Oláh jako svoji rezidenci. Arcibiskupský palác byl do roku 1820 sídlem ostřihomských arcibiskupů. Renesanční arcibiskupský palác byl zbudován na místě starších středověkých domů, z gotických prvků se zachovaly okna kaple ve dvoře. Rozsáhlá barokní přestavba města a mladší slohové období se v porovnání s ostatní architekturou paláce dotkly v podstatně menším rozsahu. Vzhledem k renesančním prvkům v podobě kleneb a portálů zachovaných v interiéru se arcibiskupský palác považuje za reprezentativní ukázku trnavské renesance. Pod severním křídlem rovnoběžným s farním kostelem se nachází rozlehlá, původně vícepodlažní hospoda připomínající sklepy pod hradem Červený Kameň. Průčelí paláce zdobí kamenné erby M. Olah, J. Szelepcsényiho a na barokním portálu je erb arcibiskupa F. Forgáche, kteří pro potřeby knihovny, tiskárny a archivu nechali v roce 1615 na severní straně přistavit ještě jedno křídlo budovy, směřující do náměstí. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Arcibiskupský palác (Trnava) na slovenské Wikipedii. Literatura Milan Kazimír, Daniela Zacharová: Trnava na starých pohľadniciach, DAJAMA, 2007
Avion Shopping Park (Bratislava)

Avion Shopping Park v Bratislavě je největší nákupní centrum na Slovensku a bylo otevřeno roce 2002. Patří do sítě nákupních center AVION v Česku a na Slovensku. Nákupní centra se ještě nacházejí v Praze, Brně a Ostravě. V Bratislavě je na Ivanské cestě, místní část Trnávka v městské části Ružinov. Celková prodejní plocha centra je 101 000 m², poslední rozšíření bylo 31. října 2012. Mezi největší pronajímatele v Avionu patří IKEA, Kaufland, H&M, ZARA, Next, Datart, Peek and Cloppenburg, C&A. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Avion Shopping Park (Bratislava) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Avion Shopping Park na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Avion Shopping Park

Avion Shopping Park est un centre commercial situé à Bratislava en Slovaquie. Inauguré le 25 avril 2002, il est le plus grand pôle commercial du pays. Il fut étendu en plusieurs phases jusqu'en 2012. Il appartient au réseau des centres commerciaux Avion présents également République tchèque à Prague, Brno, Ostrava. Celui de Slovaquie est situé à Bratislava sur la route Ivanská en direction de Trnava dans le quartier Ružinov. Lors de l'ouverture, il faisait de 84 000 m2 et grâce à ses 4 extensions successives, il fait désormais 103 000 m2. Il y a environ 200 boutiques (174 magasins et 25 stands). Il est proche de l'Aéroport M. R. Štefánik et de l'autoroute D1. En outre il possède plus de 3600 places de parking et est bien desservi par les transports en commun avec plus de 10 lignes de bus (24h/24, 7j/7). Parmi les locomotives on retrouve l'historique magasin Ikea datant de 1995, auquel il faut ajouter la présence des chaînes H&M, Zara, Next, Datart, Peek et Cloppenburg, C&A et le supermarché Kaufland du groupe Schwarz. La grande patinoire ouverte toute l'année est un facteur qui amène les familles à fréquenter ce lieu. On peut y patiner en famille, assister à des matchs de hockey ou à des spectacles sur glace comme le traditionnel show de Saint-Nicolas. Photos Notes et références (Slovaque) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en slovaque intitulé « Avion Shopping Park (Bratislava) » (voir la liste des auteurs). Liens externes Site officiel Portail du commerce Portail de Bratislava