NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Église Saint-Michel-et-Saint-Gabriel de Novi Kneževac

L'église Saint-Michel-et-Saint-Gabriel de Novi Kneževac (en serbe cyrillique : Црква Светих арханђела Михаила и Гаврила у Новом Кнежевцу ; en serbe latin : Crkva Svetih arhanđela Mihaila i Gavrila u Novom Kneževcu) est une église orthodoxe serbe située à Novi Kneževac, dans la province autonome de Voïvodine et dans le district du Banat septentrional en Serbie. Elle est inscrite sur la liste des monuments culturels de grande importance de la république de Serbie (identifiant no SK 1242). Présentation La date exacte de la construction de l'église est inconnue. Elle a peut-être été édifiée entre 1750 et 1775 ou au début du XIXe siècle. La façade néo-classique a été reconstruite en 1853. L'édifice est constitué d'une nef unique prolongée par une abside demi-circulaire. La façade occidentale est dominée par un clocher à bulbe flanqué d'un pignon à gradins ; deux paires de piliers massifs, encadrant l'entrée et reposant sur des socles, y supportent une architrave elle-même soutenant un tympan. À l'intérieur, l'iconostase, richement ornée de motifs floraux, a été peinte en 1807 par Georgije Popović, membre d'une famille famille d'artistes originaires de Bečkerek (aujourd'hui Zrenjanin). Les fresques de l'église ont sans doute été peintes par Nikola Aleksić en 1848. Notes et références Article connexe Monuments culturels du district du Banat septentrional Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Српска православна црква Светих арханђела Михаила и Гаврила у Новом Кнежевцу

Српска православна црква у Новом Кнежевцу посвећена је Светим арханђелима Михаилу и Гаврилу. Припада Епархији банатској Српске православне цркве и има статус споменика културе у категорији културног добра од великог значаја. Историјат цркве Година градње ове цркве није позната. На основу неокласицистичке фасаде, претпоставља се да је изграђена почетком 19. века. Према неким изворима, градња цркве је почела још у 18. веку, на месту на којем је и пре тога постојала црква. Иконостас је направљен 1807. године, а осликао га је Георгије Поповић. Никола Алексић осликао је зидне слике 1848. године. Првобитно су као споменици културе под заштитом били само иконостас и зидне слике, а касније је под заштиту стављен цео храм. Обновљена је 1853. године. Изглед цркве Фасада цркве израђена је у неокласицистичком стилу. Основа цркве је једнобродна, са полукружном олтарском апсидом и правоугаоним певничким просторима. Звоник се уздиже на западном прочељу и степенасто је увучен у односу на забат. Главни улаз наглашен је са два пара масивних стубова, постављених на постаменте. Бочне фасаде су скромније, са удубљеним нишама. Види још Споменик културе од великог значаја Списак споменика културе у Севернобанатском округу Референце Спољашње везе „Српска Православна црква Арханђела Михаила и Гаврила — Споменици културе у Србији”. САНУ. Српска православна Епархија банатска Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Непокретна културна добра
Église Saint-Jean-le-Théologien de Sremski Mihaljevci

L'église Saint-Jean-le-Théologien de Sremski Mihaljevci (en serbe cyrillique : Црква Светог Јована Богослова у Сремским Михаљевцима ; en serbe latin : Crkva Svetog Jovana Bogoslova u Sremskim Mihaljevcima) est une église orthodoxe serbe située à Sremski Mihaljevci, dans la province de Voïvodine, dans le district de Syrmie et dans la municipalité de Pećinci en Serbie. Elle est inscrite sur la liste des monuments culturels de grande importance de la république de Serbie (identifiant no SK 1274). Présentation L'église de Sremski Mihaljevci, a été construite au début du XIXe siècle, selon la tradition en 1816. Elle est constituée d'une nef unique prolongée par une abside demi-circulaire ; la façade occidentale est dominée par un clocher. La décoration, tant à l'extérieur qu'à l'intérieur, est simple. Les façades sont rythmées horizontalement par une corniche profilée qui court en-dessous du toit et, verticalement, par des pilastres aux chapiteaux moulurés. La façade septentrionale compte deux ouvertures, la façade méridionale en compte trois, toutes dotées d'un simple châssis moulé. La façade occidentale est la plus décorée : elle est surmontée d'un petit fronton triangulaire, tandis que le premier étage du clocher est doté d'un pignon ornemental brisé aux angles recourbés. À l'intérieur de l'église, l'iconostase, de style classique a été réalisée par le sculpteur sur bois Georgije Dević en 1846 ; elle a été peinte par Konstantin Pantelić en 1855 ; l'artiste s'y montre influencé par Konstantin Danil. Notes et références Article connexe Monuments culturels du district de Syrmie Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Српска православна црква Светог Јована Богослова у Сремским Михаљевцима

Српска православна црква Светог Јована Богослова у Сремским Михаљевцима, месту у општини Пећинци, подигнута је у првој половини 19. века и као заштићено непокретно културно добро има статус споменика културе од великог значаја. Изглед Црква посвећена Светом Јовану Богослову у Сремским Михаљевцима је једнобродна грађевина са полукружном олтарском апсидом на источној страни и звоником призиданим уз прочеље на западној страни. Архитектонски украс на фасадама али и у унутрашњости храма је једноставан и сведен. Фасаде су рашчлањене плитким пиластрима са профилисаним капителима изнад којих тече поткровни профилисани венац. На северном зиду су два, а на јужном три прозорска отвора са једноставно профилисаним оквирима. Углови звоника обухваћени су удвојеним плитким пиластрима, а спратови наглашени профилисаним кордонским венцима. Звоник је фланкиран забатом благо извијених линија. Првобитни отвори у приземљу звоника такође су украшени једноставном профилацијом. У храму се налази иконостас чију је класицистичку резбарију извео дрворезбар Георгије Девић 1846. године. Сликање иконостаса михаљевачка Црквена општина поверила је Константину Пантелићу. Завршивши радове, он се потписао 1855. године на полеђини Тајне вечере. Иконе у Михаљевцима спадају у боља остварења Константина Пантелића, у чијем се опусу осећа утицај сликарства Константина Данила. Мека моделација ликова, лепо сликани пејзажи и звучан Пантелићев колорит откривени су захваљујући конзерваторским радовима изведеним шездесетих година. Види још Списак споменика културе у Сремском округу Споменици културе од великог значаја Референце Спољашње везе „Српска православна црква Св. Јована Богослова — Споменици културе у Србији”. САНУ. Списак споменика културе од великог значаја у Војводини Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (17. мај 2014) Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Напомена: Садржај овог чланка је једним делом или у целости преузет са http://www.sanu.ac.rs. Носилац ауторских права над материјалом је дао дозволу да се исти објави под слободном лиценцом. Доказ о томе се налази на OTRS систему, а број тикета са конкретном дозволом је 2009072410055859.
Église Saint-Gabriel de Buđanovci

L'église Saint-Gabriel de Buđanovci (en serbe cyrillique : Црква Светог Арханђела Гаврила у Буђановцима ; en serbe latin : Crkva Svetog Arhanđela Gavrila u Buđanovcima) est une église orthodoxe serbe située à Buđanovci, dans la province de Voïvodine, dans le district de Syrmie et dans la municipalité de Ruma en Serbie. Elle est inscrite sur la liste des monuments culturels de grande importance de la république de Serbie (identifiant no SK 1283). Présentation L'église de Buđanovci a été construite entre 1763 et 1766, ce qui en fait l'une des plus anciennes de l'actuelle province de Voïvodine. Caractéristique de l'architecture baroque, elle est constituée d'une nef unique prolongée par une abside demi-circulaire ; la façade occidentale est dominée par un haut clocher, couronné par un bulbe aplati surmonté d'une lanterne et d'une croix. Les façades de l'église et du clocher sont rythmées horizontalement par des corniches moulurées et, verticalement par des pilastres ornés de chapiteaux simplifiés. L'iconostase baroque a été réalisée vers 1766 par un sculpteur sur bois inconnu et a été peinte par Janko Halkozović avant 1769. Les fresques de l'église ont été peintes par Petar Čortanović en 1838 ; cet artiste est également l'auteur des peintures du trône de l'archiprêtre et du chœur. Des travaux de conservation et de restauration ont été effectués sur l'édifice en 1971. Références Articles connexes Monuments culturels du district de Syrmie Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Српска православна црква Светог Арханђела Гаврила у Буђановцима

Српска православна црква Светог Арханђела Гаврила у Буђановцима, насељеном месту на територији општине Рума, по натпису изнад јужног портала, подигнута је у периоду од 1763. до 1766. године. Припада Епархији сремској Српске православне цркве. Као заштићено непокретно културно добро има статус споменика културе од великог значаја. Архитектура Црква у Буђановцима је посвећена Светом арханђелу Гаврилу, саграђена је као једноставна, једнобродна грађевина барокних стилских одлика, са полукружном олтарском апсидом на истоку и призиданим звоником на западу. Фасаде храма и звоника украшене су профилисаним кордонским венцима и плитким пиластрима са једноставним капителима. Раскошну барокну резбарију на иконостасу извео је непознати дрворезбар око 1766. године, док је иконе насликао Јанко Халкозовић пре 1769. године. Изнад зоне сокла је низ престоних икона са царским и бочним дверима, у другој зони су апостоли, у трећој композиције Великих празника, у четвртој су пророци и слике Христовог страдања, док је у петој Распеће. На соклу иконостаса представљене су старозаветне слике прародитељских грехова, да би као морална опомена упућивале вернике на одолевање искушењима. Зидне слике је урадио 1838. године Петар Чортановић. У олтару су насликани архијереји, а у наосу Господ Саваот, јеванђелисти, стојеће фигуре светитеља, Силазак Св. Духа на апостоле, неколико старозаветних тема, Усековање главе св. Јована Крститеља, Христово полагање у гроб, Васкрсење Лазарево, и на западном зиду Каменовање св. Стефана Првомученика. У храму се налазе митрополитски престо и певнице, које је сликама украсио такође Петар Чортановић. Конзерваторско-рестаураторски радови изведени су 1971. године. Галерија Види још Списак цркава Епархије сремске Списак споменика културе у Сремском округу Споменици културе од великог значаја Референце Спољашње везе „Црква Св. Арханђела Гаврила — Споменици културе у Србији”. САНУ. Списак споменика културе од великог значаја у Војводини Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (17. мај 2014) Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Напомена: Садржај овог чланка је једним делом или у целости преузет са http://www.sanu.ac.rs. Носилац ауторских права над материјалом је дао дозволу да се исти објави под слободном лиценцом. Доказ о томе се налази на OTRS систему, а број тикета са конкретном дозволом је 2009072410055859.
Église Saint-Gabriel de Platičevo

L'église Saint-Gabriel de Platičevo (en serbe cyrillique : Црква Светог арханђела Гаврила у Платичеву ; en serbe latin : Crkva Svetog arhanđela Gavrila u Platičevu) est une église orthodoxe serbe située à Platičevo, dans la province de Voïvodine, dans le district de Syrmie et dans la municipalité de Ruma en Serbie. Elle est inscrite sur la liste des monuments culturels de grande importance de la république de Serbie (identifiant no SK 1304). Présentation L'église de Platičevo a été construite à la fin du XVIIIe siècle. Elle est constituée d'une nef unique prolongée par une abside demi-circulaire ; la façade occidentale est dominée par un haut clocher baroque qui s'élève à environ 25 m ; cette façade est rythmée horizontalement par une haute plinthe et par une corniche et, verticalement, par des pilastres encadrant les ouvertures ou des niches. L'iconostase a été réalisée par un maître sculpteur inconnu de la fin du XVIIIe siècle ou du tout début du XIXe siècle ; elle a été peinte en 1802 par Stefan Gavrilović, avec la collaboration de son frère Ilija, un doreur. Références Articles connexes Monuments culturels du district de Syrmie Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Српска православна црква Светог арханђела Гаврила у Платичеву

Српска православна црква Светог арханђела Гаврила у Платичеву, месту у општини Рума, подигнута је крајем 18. века и има статус споменика културе од великог значаја. Изглед Црква у Платичеву је посвећена арханђелу Гаврилу, саграђена је као једнобродна грађевина, уобичајене основе, са барокним звоником високим око 25 метара. Фасада је хоризонтално подељена високим соклом и кровним венцем, а вертикално плитким пиластрима, док су од декоративних елемената наглашене две акротерије на странама звоника као и корнише испод прозора. Западни и јужни портал такође су декоративно обрађени. Апсида има три прозора, а на звонику су по два отвора са сваке стране. Горњи делови прозора су застакљени разнобојним стаклом у облику шах поља. Резбарија иконостаса дело је непознатог мајстора са краја 18. или с почетка 19. века, док се за иконе из 1802. године зна да су дело Стефана Гавриловића и брата Илије, златара. Иконостас чине две зоне. Ентеријер, почев од пластичних украса на зидовима разнобојног пода, закључно са намештајем, чини јединствену стилску целину. Галерија Види још Списак споменика културе у Сремском округу Споменици културе од великог значаја Референце Спољашње везе „Српска православна црква Св. арханђела Гаврила — Споменици културе у Србији”. САНУ. Списак споменика културе од великог значаја у Војводини Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (17. мај 2014) Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Напомена: Садржај овог чланка је једним делом или у целости преузет са http://www.sanu.ac.rs. Носилац ауторских права над материјалом је дао дозволу да се исти објави под слободном лиценцом. Доказ о томе се налази на OTRS систему, а број тикета са конкретном дозволом је 2009072410055859.
Église Saint-Georges de Popinci

L'église Saint-Georges de Popinci (en serbe cyrillique : Црква Светог Георгија у Попинцима ; en serbe latin : Crkva Svetog Georgija u Popincima) est une église orthodoxe serbe située à Popinci, dans la province de Voïvodine, dans le district de Syrmie et dans la municipalité de Pećinci en Serbie. Elle est inscrite sur la liste des monuments culturels de grande importance de la république de Serbie (identifiant no SK 1270). Présentation L'église a été construite dans la seconde moitié du XVIIIe siècle dans un style baroque ; elle est constituée d'une nef allongée, prolongée par une abside demi-circulaire ; la façade occidentale est dominée par un clocher. Les façades sont rythmées horizontalement par une corniche courant au-dessous du toit et, verticalement par des pilastres aux chapiteaux moulurés. Le clocher, détruit pendant la Seconde Guerre mondiale, a été raccourci lors des travaux de reconstruction et décoré de pilastres jumeaux. L'accès à l'intérieur de l'édifice s'effectue par l'ouest et le sud. À l'intérieur, les sculptures, de style baroque-rococo, ont été réalisées dans la seconde moitié du XVIIIe siècle et sont dues à un sculpteur sur bois inconnu. Nikolaj Petrović, un artiste peu connu, a peint les icônes de l'iconostase en 1783 ; par leur style, les spécialistes les rapprochent de l'art de Dimitrije Bačević, qui a introduit le baroque ukrainien dans la peinture serbe. Notes et références Article connexe Monuments culturels du district de Syrmie Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Српска православна црква Светог Георгија у Попинцима

Српска православна црква Светог Георгија у Попинцима је подигнута у другој половини 18. века, представља споменик културе од великог значаја. Изглед Црква је изграђена као барокна грађевина издуженог брода са полукружном олтарском апсидом на истоку и звоником призиданим са западне стране. Фасаде су рашчлањене плитким пиластрима са једноставно профилисаним капителима изнад којих тече профилисани поткровни венац. Звоник, рушен у току Другог светског рата, скраћен је у послератној обнови и украшен, као и фасаде брода, кордонским венцима у удвојеним пиластрима. Портали су изведени на западном и јужном зиду храма. Осам лучно завршених правоугаоних прозора уоквирени су једноставном пластичном профилацијом. У другој половини 18. века израђена је барокно-рокајна резбарија за попиначки храм. Није познат аутор резбарије. Мање познати сликар Николај Петровић сликао је 1783. године иконе за иконостас. Истраживачи његовог дела открили су сличности са сликарством Димитрија Бачевића, представника украјинског барока у српској уметности. На соклу је представљено пет апостола. У првој зони су престоне иконе св. Николе и Богородице са Христом; на царским дверима су у медаљонима насликане Благовести и пророци Давид и Соломон; на надверјима насликани су: св. Георгије, Недремано око и св. Димитрије. Изнад низа престоних икона су зоне апостола и пророка, а на врху иконе из композиције Распећа и циклус Страдања Христовог. Храм је обнављан после рата. Види још Списак споменика културе у Сремском округу Споменици културе од великог значаја Референце Спољашње везе „Српска православна црква Св. Георгија — Споменици културе у Србији”. САНУ. Списак споменика културе од великог значаја у Војводини Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (17. мај 2014) Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика СПЦ Св. Николе у Попинцима Напомена: Садржај овог чланка је једним делом или у целости преузет са http://www.sanu.ac.rs. Носилац ауторских права над материјалом је дао дозволу да се исти објави под слободном лиценцом. Доказ о томе се налази на OTRS систему, а број тикета са конкретном дозволом је 2009072410055859.
Église Saint-Georges de Taraš

L'église Saint-Georges de Taraš (en serbe cyrillique : Црква Светог Георгија у Тарашу ; en serbe latin : Crkva Svetog Georgija u Tarašu) est une église orthodoxe serbe située à Taraš, dans la province autonome de Voïvodine, sur le territoire de la Ville de Zrenjanin et dans le district du Banat central en Serbie. Elle est inscrite sur la liste des monuments culturels protégés de la république de Serbie (identifiant no SK 1983). Présentation L'église a été construite en 1853, comme en témoigne une inscription située au-dessus de l'entrée occidentale ; elle est caractéristique du style néo-classique. L'édifice, monumental, est constitué d'une nef unique prolongée par une abside demi-circulaire ; la façade occidentale est dominée par un clocher. L'ensemble de la construction est en retrait par rapport à l'alignement de la rue. Les murs extérieurs mesurent près d'un mètre d'épaisseur. En plus de son clocher, la façade occidentale est dotée d'un portique avec des colonnes massives supportant une architrave et un tympan, le tout soulignant le caractère monumental de l'ensemble. À l'intérieur se trouve une iconostase sculptée dans l'atelier de Novi Sad de Luka Аlеksiјеvić en 1890. Notes et références Article connexe Monuments culturels du district du Banat central Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l’architecture chrétienne Portail du néo-classicisme Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Српска православна црква Светог Георгија у Тарашу

Српска православна црква Светог Георгија у Тарашу, у општини Зрењанин, подигнута је 1853. године и заштићено је непокретно културно добро као споменик културе. Црква је монументална једнобродна класицистичка грађевина, са полукружном апсидом и звоником који излази из западног прочеља. Конструктивни склоп чине масивни ободни зидови, дебљине скоро један метар, и полукружни луци, који се ослањају директно на подужне зидове и носе полуобличасте сводове који формирају три травеја и солеју. Над апсидом је свод у виду четвртине лопте. Хор почива на масивним квадратним стубовима са зиданом оградом. Кровна конструкција је дрвена, сложеног решења. На западној фасади је изражен портик са масивним слободностојећим стубовима кружног пресека на високом постаменту надвишени архитравом и тимпаноном. Особеност ове грађевине је да се монументални портици јављају и на јужној и на северној фасади где са плитко избаченим певницама и зидовима испод звоника формирају две дубоке нише. Над овим портицима нема тимпанона, а стубови су полукружног пресека. Велики распони и веома прецизна изведба конструктивних елемената – лукова и сводова такође указују на веома способног и инвентивног инжењера градитеља. Иконостас је дуборезачки рад новосадске радионице Луке Алексијевића из 1890. године. Године 2005. изведени су радови на кровној конструкцији и громобранској инсталацији. Галерија Види још Списак споменика културе у Средњобанатском округу Референце Спољашње везе ПЗЗЗСК/Непокретна културна добра од великог значаја у Војводини Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (17. мај 2014) Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Непокретна културна добра Листа споменика
Obed Monastery

The Obed Monastery (Serbian: Манастир Обед) is a Serbian Orthodox monastery of the diocese of Srem. It is located near the villages of Kupinova, municipality of Pecinci, Serbia. The monastery is located within the Obedska Bara nature reserve, the oldest protected area in Serbia as well as the largest flooded area in the country. References External links Манастир Купиново Свети Стефан деспот Српски Archived 2017-09-13 at the Wayback Machine