NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Lago Ludaš

El Lago Ludaš o Ludoš (serbio: Ludaško/Ludoško jezero, húngaro: Ludas o Ludasi-tó) es un lago poco profundo en la provincia de Voivodina en el norte de Serbia, cerca de Subotica. Es un reserva natural especial y, desde 1977, designado como un humedal de relevancia internacional por la Convención de Ramsar. El nombre del lago proviene del húngaro "ludas", que significa ganso. Geografía El lago se encuentra a 12 kilómetros al sureste de Subotica, a 10 km de la autopista E75, cerca de los pueblos de Šupljak y Hajdukovo. Alrededor de 4,5 km de largo, se extiende en dirección norte-sur. Se encuentra en el terreno arenoso entre el Danubio y el río Tisza, en la frontera de la meseta de loes de Bačka. Su parte septentrional es más ancha y pantanosa, mientras que la parte meridional se encuentra enterrado en loes, con orillas de 3–4 m de alto. El fondo del lago está hecho de capas de arcilla blanca, cubierta por lodo. El agua es poco profunda, con la profundidad media de solo 1 m y alcanzando la profundidad máxima de 2,25 m. El lago se congela tres meses al año, y en el verano su temperatura puede llegar a los 30 °C. El lago tiene un origen eólico, y su lecho fue formado aproximadamente hace un millón de años, conforme los vientos vaciaron las dunas de arena a lo largo de la meseta de arcilla. Antes de que se introdujera el sistema de regulación de agua en la zona, solía ser un pantano, alimentado por las precipitaciones naturales y varios arroyos de agua, mientras que una rama del río Kereš toma el agua externa al Tisza. También recibe influjo de agua de los canales Bega y Palić-Ludaš. Protección La primera ley de protección de la naturaleza del lago fue aprobada en 1955, y en 1958 el área fue designada como una reserva natural estricta, extendiéndose por un área de 6,33 kilómetros cuadrados. En 1982, el área pasó a ser parte integral del parque regional "Palić-Ludaš", que estaba dividido en dos áreas después de construirse la autopista E-75 en 1991. Esfuerzos por un estatus de protección internacional se introdujeron por vez primera en 1973, cuando el Consejo Ejecutivo de Voivodina seleccionó el lago para la lista de sitios Ramsar, y el 28 de marzo de 1977 fue incluido en la lista Ramsar de humedales de importancia internacional. En 1989, el lago y sus alrededores fueron seleccionados como un área importante para las aves.​ Véase también Lago Palić Referencias «25th Ramsar anniversary for Ludas Lake in Serbia». Convención de Ramsar. 1 de marzo de 2002. Archivado desde el original el 27 de septiembre de 2007. Consultado el 3 de agosto de 2007. «Ludas Lake». Visit Vojvodina. Archivado desde el original el 28 de septiembre de 2007. Consultado el 3 de agosto de 2007. «Ludasko jezero (Ludas lake)». Institute for Nature Protection of Serbia. 1 de marzo de 2000. Archivado desde el original el 18 de agosto de 2007. Consultado el 3 de agosto de 2007. «Special Nature Reserve “Lake Ludas”». Etnolife Association. Archivado desde el original el 13 de julio de 2007. Consultado el 3 de agosto de 2007. Enlaces externos Ludas.rs
Lacul Ludaš

Ludaš sau Ludoš (în sârbă Ludaško, cu alfabetul latin[*]​: Ludoško jezero, în maghiară Ludas sau Ludasi-tó) este un lac situat în partea de nord a Serbiei, în provincia autonomă Voivodina, nu departe de Subotica. Este o arie protejată și din 1977 inclusă în lista zonelor umede de interes internațional. Numele lacului provine de la cuvântul din limba maghiară „ludas” tradus în românește „cu gâște”. Geografie Lacul este situat la 12 km SE de Subotica, 10 km de șoseaua E75, lângă satele Šupljak și Hajdukovo. Lung de 4,5 km, lacul cu orientare nord-sud este situat pe terenul nisipos dintre Dunăre și Tisa, la limita cu podișul loessoid Bačka. Partea sa nordică este mlăștinoasă, pe când în sud bazinul este sculptat în loess, cu maluri înalte de 3–4 m. Adâncimea medie este de 1 m, iar în punctul său cel mai profund lacul Ludaš atinge 2, 25 m. Îngheață timp de 3 luni pe an, pe când vara temperatura apei poate ajunge la 30 grade Celsius. Cuveta este de origine eoliană și s-a format aproximativ acum 1 milion de ani, când vânturile au spulberat nisipul dunelor pe argila podișului. Înaintea introducerii sistemului de regularizare a debitelor, în zonă exista doar o mlaștină alimentată din precipitații și câteva pârâiașe, în timp ce un braț al râului Kereš transporta excesul de apă către Tisa. În zilele noastre primește ape prin intermediul canalelor Palić-Ludaš și Bega. Biodiversitate În zona lacului se pot întâlni 214 specii de păsări dintre care 140 sunt rare. Majoritatea speciilor sunt migratoare. Caracteristică arealului este Panurus biarmicus, din familia Passeriformes. Fauna de uscat cuprinde 20 de reprezentanți printre care și Lutra lutra (vidra europeană), specie amenințată. Note „25th Ramsar anniversary for Ludas Lake in Serbia”. Ramsar Convention. 1 martie 2002. Accesat în 3 august 2007. „Ludas Lake”. Visit Vojvodina. Arhivat din original la 28 septembrie 2007. Accesat în 3 august 2007. „Ludasko jezero (Ludas lake)”. Institute for Nature Protection of Serbia. 1 martie 2000. Arhivat din original în 18 august 2007. Accesat în 3 august 2007. Mentenanță CS1: URL impropriu (link) „Special Nature Reserve „Lake Ludas"”. Etnolife Association. Arhivat din original la 13 iulie 2007. Accesat în 3 august 2007.
Omladinski stadion

Das Omladinski stadion (serbisch-kyrillisch Омладински стадион, deutsch „Jugend-Stadion“) ist ein Fußballstadion des Fußballvereins OFK Belgrad aus Serbien. Es bietet 19.100 Plätze, davon 10.600 Sitzplätze. Das Stadion soll renoviert werden, um den UEFA-Sicherheitsstandards für nationale und internationale Fußballveranstaltungen gerecht zu werden. Weblinks Einzelnachweise
Omladinski Stadium

Omladinski Stadium (Serbian Cyrillic: Омладински стадион, lit. 'Youth's Stadium') is a multi-purpose stadium in Belgrade, Serbia. It is currently used mostly for football matches and is the home ground of OFK Beograd. The stadium is capable of taking up to 19,100 people, but has a total of 10,600 seats. As of December 2012, the stadium is in deteriorating condition and can only hold a third of its intended capacity. It was built by a firm Sportprojekt and its main architect was Karlo Kacl, with his assistants Kosta Popović and Aleksandar Radovanović. Gallery See also List of football stadiums in Serbia References External links OFK Beograd Official Website Sačuvajmo Omladinski stadion – stadion Beograda!
Estadio Omladinski

El Omladinski stadion (en serbio cirílico: Омладински стадион) es un estadio de fútbol situado en el barrio de Karaburma de la ciudad de Belgrado, Serbia. El estadio tiene una capacidad para 20 000 espectadores y en él disputa sus partidos como local el OFK Belgrado. El recinto fue inaugurado el 10 de agosto de 1957 con la celebración del partido entre el Spartak Subotica y el FK Radnički Beograd. Historia La Comisión de Diseño de la Junta de Revisión del Comité Popular del Distrito de Belgrado aprobó el diseño final del Omladinski stadion (traducido al español: estadio de la Juventud) el 30 de agosto de 1956. El coste total de la construcción del estadio ascendió a 152 329 498 dinares yugoslavos.​ El recinto fue inaugurado el 10 de agosto de 1957 con el nombre oficial de Omladinski stadion Jugoslavije (estadio de la Juventud de Yugoslavia) con la celebración del partido entre el Spartak Subotica y el FK Radnički Beograd. Días después se celebró el primer partido del OFK Belgrado en el estadio, el 24 de agosto, ante el FK Budućnost Podgorica, al que venció por tres goles a uno. La capacidad total del estadio era de 28 000 espectadores sin sentar.​ Posteriormente fue construida la grada oeste, que incluía alrededor de 8000 espectadores. El OFK Belgrado firmó un contrato con el gobierno yugoslavo por 50 años para la utilización del estadio, a pesar de que era propiedad del TSK Šumadije, pero el régimen comunista no permitía la propiedad privada. Ese contrato expiró hace unos años y, desde entonces, el permiso para que el OFK use el recinto deportivo debe ser renovado cada año por la ciudad de Belgrado.​ En 2000 se procedió a instalar asientos en las gradas, por lo que 10 600 localidades son sentadas.​ La remodelación incluyó los vestuarios, los edificios administrativos y el centro de prensa. El recinto se encuentra bien comunicado, pues en sus inmediaciones se encuentra una estación del Tranvía de Belgrado. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Estadio Omladinski. Sitio web oficial Sitio en ofkbeograd.net (en inglés) Sitio en ofkbeograd.net (en serbio)
Omladinski stadion

Omladinski Stadium (en serbe cyrillique : Омладински стадион), en français le Stade de la jeunesse, est un stade omnisports situé à Belgrade, la capitale de la Serbie. Actuellement utilisé pour des matchs de football, il sert de stade à l'équipe de l'OFK Belgrade. Il dispose d'une capacité de 19 100 places, dont 10 600 places assises. Histoire Reconstruction Références Voir aussi Article connexe Sport à Belgrade Lien externe (sr) Site officiel de l'OFK Belgrade Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du football Portail de l’athlétisme Portail de Belgrade
Omladinski stadion

Omladinski stadion je višenamjenski stadion u Beogradu, u Srbiji. Nalazi se u naselju Karaburma. Iako je kapaciteta oko 20.000 gledatelja, samo 11.381 mjesta je sjedeće. Najčešće se koristi za nogometne utakmice, jer na njemu svoje domaće utakmice igra OFK Beograd. Također ga koriste i ostali klubovi iz OSD Beograd. Moguće je i održavanje atletskih natjecanja i koncerata. Povijest Stadion je službeno otvoren 10. kolovoza 1957. utakmicom između Radničkog i Spartaka. Premijernu utakmicu OFK Beograd je na ovom stadionu odigrao 24. kolovoza 1957. protiv Budućnosti iz Podgorice. Pobijedio je Beograd rezultatom 3:1. Investitor gradnje stadiona bio je Savez športova Beograda, a arhitekt projektni biro Sportprojekt predvođen Karlom Kaclom. Nakon otvorenja, kapacitet stadiona bio je 28.000 stajaćih mjesta, iako je bilo planirano točno 23.820 mjesta. Ipak, na nekim utakmicama bilo je i više od 30.000 gledatelja. Stadion je obnovljen 2000. Tom prilikom obnovljene su svlačionice za domaće i gostujuće igrače, a izgrađene su sauna i jacuzzi. Počela je i obnova upravne zgrade. Godinu kasnije postavljene su stolice i semafor (na južnoj tribini). Na istočnoj su tribini izgrađene svečana loža s 92 mjesta i novinarska loža. Loža na zapadnoj tribini ima 256 sjedećih mjesta, iako ona još nije obnovljena. Natkrivena je cijela istočna i dio zapadne tribine. Očekuje se postavljanje reflektora. 2012. su prijatelji kluba pokrenuli inicijativu za obnovu stadiona, s obzirom na to da je stadion u sve lošijem stanju. Izvori
Omladinski Stadion

Az Omladinski Stadion (szerbül: Омладински стадион) egy Belgrádban található, többnyire labdarúgó mérkőzésekre használt multifunkcionális stadion. Ez a stadion szolgál otthonául az OFK Beograd csapatának. Az Omladinski maximális befogadóképessége 19 100 fő, ebből 10 600 az ülőhelyek száma. 2012 decemberétől az épület romló állapota miatt csak a kapacitás harmadát kihasználva üzemel. Története A stadion hivatalos megnyitóját 1957. augusztus 10-én tartották, az FK Radnički és az FK Spartak mérkőzött meg egymással ez alkalommal. Az első hivatalos bajnoki mérkőzést az OFK Beograd (akkor mint BSK) augusztus 24-én a Budućnost Podgorica ellen vívta és nyerte meg 3-1 arányban. Amellett, hogy a stadion az OFK otthonául szolgál, saját stadionjuk átépítésekor pályára lépett itt a Partizan Belgrád, a Crvena zvezda és a FK Radnički is. Az építésért felelős tervezőmérnök Karlo Kacl, asszisztensei Kosta Popović és az építész Aleksandar Radovanovic voltak, a munkálatok menedzsere pedig Sava Petković. Adatok a stadionról Az Omladinski (azaz Ifjúsági) Stadion, bár elsősorban labdarúgó mérkőzésekre tervezték, egy többfunkciós létesítmény, de több koncertet is szerveztek már itt és adott helyt iskolai versenyeknek is. A műfűvel borított játékteret 105 x 70 méter nagyságú lelátó veszi körül, kiegészülve cselgáncs, kerékpár, tenisz, kosárlabda és kézilabda pályával, így összterülete összesen 81 500 négyzetméter. Mikor a stadion megnyitotta kapuit, 28 000 néző befogadására volt alkalmas, ebből 23 820 volt az ülőhely és bizonyos események alkalmával harmincezer fősre volt bővíthető. A rekonstrukciós munkálatok 2000-ben kezdődtek. Felújították az öltözőket, a jacuzzit és a szaunát, majd új székeket és kijelzőt szereltek fel. A keleti lelátó 92 új ülőhellyel bővült, valamint sajtóközpontot hoztak létre, ami 30 újságíró befogadására képes. A stadion keleti és nyugati részét tető fedi, a műfüvesítés 1999-ben kezdődött. A rekonstrukciós munkálatok folyamán új kandallábereket helyeztek el, biztosítva a stadion világítását, figyelembe véve a nemzetközi szövetség előírásait és szabványait. Mindezek ellenére az Omladinski állapota folyamatosan romlott, ezért 2012 óta nem rendeznek benne nemzetközi mérkőzést. A város és az önkormányzat több petíciót is kapott az újabb renoválási munkálatok megkezdésére vonatkozóan. Jegyzetek Külső információk Az OFK Beograd hivatalos honlapja Sačuvajmo Omladinski stadion - stadion Beograda!
Stadio Omladinski

L'Omladinski Stadion (in serbo Омладински стадион?, Omladinski stadion) è uno stadio multiuso situato nella città di Belgrado, nel quartiere Karaburma, sulle rive del Danubio. Vi gioca l'OFK Belgrado, club che, dopo aver vissuto anni bui, attualmente compete nella Super Liga, la massima divisione del calcio serbo. Storia Progettato dagli ingegneri Karlo Kacl, Kosta Popović e Aleksandr Radovanović, lo stadio venne inaugurato il 24 agosto 1957, con la sola tribuna ovest che conteneva 8 000 spettatori. Con il crescere dei successi della squadra, il comune di Belgrado ampliò lo stadio fino alla capienza di circa 28 000 spettatori, restandone proprietario e concedendo l'uso alla società per 50 anni. Attualmente, il comune ne resta il proprietario e l'uso è rinnovato annualmente. All'interno dell'impianto ci sono un ristorante e altre strutture sportive. Oggi lo stadio si presenta in pessime condizioni, ma ufficialmente questa è l'attuale distribuzione dei posti: tribuna ovest: 7 800 (6 770 posti a sedere) tribuna est: 2 600 (2 080 posti a sedere) tribuna sud: 4 600 (1 200 posti a sedere) tribuna nord: 4 100 (550 posti a sedere) Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su stadio Omladinski
Omladinskistadion

Het Omladinskistadion (Servisch: Омладински стадион, Jeugdstadion) is een multifunctioneel stadion in de Servische hoofdstad Belgrado. Het is de thuisbasis van voetbalclub OFK Beograd. Het stadion biedt plaats aan 19.100 toeschouwers, waarvan 10.600 zitplekken. Naast voetbal vinden er ook concerten en atletiekwedstrijden plaats in het stadion. Het stadion werd geopend in 1957 en had toen plaats voor 28.000 bezoekers. Na een renovatie in 2000 is de capaciteit om veiligheidsredenen teruggebracht tot de huidige 19.100. In 2012 waren er plannen voor een complete renovatie van het in een slechte staat verkerende stadion of nieuwbouw, maar deze plannen zijn niet doorgezet. Interlands Het Joegoslavisch voetbalelftal speelde twee interlands in het stadion.
Fernbach (zámek)

Zámek Fernbach (v srbštině Фернбахов дворац) se nachází v Srbsku v obci Aleksa Šantić, která je součástí území města Sombor. Představuje hodnotnou kulturní památku. Zámek, nazývaný také Baba Pusta, byl postaven v roce 1906 pro potřeby Karola Fernbacha, velkého župana okresu bačkobodrošské oblasti a jednoho z nejbohatších průmyslníků a obchodníků s obilím v jižním Rakousku-Uhersku. Architektura zámku Zámek byl postaven jako reprezentativní rodinné sídlo podle návrhu maďarského architekta Ference Reicha ve stylu vídeňské secese. Je umístěn uprostřed kdysi rozlehlého parku, který byl zbudován v anglickém stylu. Samotná stavba je typická výrazným vstupním průčelím s portikem a boční čtvercovou věží se zvonicí. V zadní části budovy byla dominantou půlkruhová terasa s balkonem v patře a v přízemí, propojená schody do parku. Do pokojů nahoře byl přístup z chodby velké haly, do které vedly mramorové schody. Poblíž sídla je malá rodinná kaple s půlkruhovou apsidou a kalotou (kupolí ve tvaru vrchlíku), pomalovanou anděly. Současný stav Zámek je do značné míry zdevastovaný, jeho rozpad je umocněn uvolňováním stavebních materiálů. Polovina zámku je již bez střechy, zatímco interiér, kdysi zdobený mramorem, dřevem, sklem, lustry, krby a reprezentativním stylovým nábytkem, byl zničen nebo rozkraden. Stejný osud také zasáhl ikony, které se nacházely na zdech chodby vedoucí ke kapli. Park kolem hradu se rozprostíral na 10 hektarech; je prakticky nerozpoznatelný od okolní přírody a většina z původních 165 druhů vzácných rostlin zmizela nebo zarostla. Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Фернбахов дворац у Алекси Шантићу na srbské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zámek Fernbach na Wikimedia Commons
Фернбахов дворац у Алекси Шантићу

Фернбахов дворац у Алекси Шантићу, насељеном месту на територији града Сомбора, подигнут је 1906. године и представља непокретно културно добро као споменик културе. Дворац кога зову још Баба Пуста подигао је 1906. године за своје потребе Карољ Фернбах, велики бачкободрошки жупан и један од најбогатијих индустријалаца и трговаца житом у јужној Аустроугарској. по пројекту Ференца Рајхла у стилу бечке сецесије. Архитектура дворца Дворац у својој основи, по пројекту Ференца Рајхла у стилу бечке сецесије, грађен је као репрезентативна породична зграда за оно време. Лоциран је у средишту некада уређеног парка по принципу енглеских вртова, са акцентованом улазном фасадом са портиком и бочно постављеном четвртастом кулом звонаром. На задњој страни зграде доминирала је полукружна тераса са балконом на спрату и приземљу која је повезана степеницама са парком. У просторије на спрату се улазило из ходника, простране галерије до које су некада водиле мермерне степенице. С посебном пажњом пројектована је мала породична капела, у непосредној близини дворца. Урађена је са полукружним апсидом и калотом, осликаном анђелима. Архитекта је ускладио тада актуелна сецесијска начела са потребама власника. Девастирање дворца Данас је дворац у великој мери девастиран, чијем пропадању доприноси развлачење грађевинског материјала. Са половине дворца је нестао кров, док је ентеријер који је некада је био обогаћен мермером, дрветом, стаклом, лустерима, каминима и репрезентативни комадима стилског намештаја уништен или је нестао. Иста судбина задесила је и иконе, некада утиснуте у зид ходника који води у капелу. Парк око дворца који се простирао на десет хектара, данас је непрепознатљив, где је већина од 165 врста репрезентативног биља нестала или је зарасла. Види још Списак споменика културе у Западнобачком округу Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика
Église Saint-Marc de Stojnik

L'église Saint-Marc de Stojnik (en serbe cyrillique : Црква Светог Марка у Стојнику ; en serbe latin : Crkva Svetog Marka u Stojniku) est une église orthodoxe serbe située à Stojnik sur le territoire de la ville de Belgrade et dans la municipalité de Sopot en Serbie. Elle est inscrite sur la liste des monuments culturels protégés de la république de Serbie (identifiant no SK 2050) et sur la liste des biens culturels de la ville de Belgrade. Présentation Notes et références Voir aussi Monuments culturels de la ville de Belgrade Architecture à Belgrade Portail de Belgrade Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Црква Светог Марка у Стојнику

Црква Св. Марка у Стојнику саграђена је у периоду од 1928. до 1932. године. Представља непокретно културно добро као споменик културе. Архитектура цркве Црква у Стојнику је посвећена Светом Марку, црква је саграђена 1928. до 1932. године, према пројекту архитекте Петра Ј. Поповића. Конципирана је у српско-византијској традицији, са основом уписаног крста сажетог типа, изнутра са полукружном а споља петостраном апсидом. На западној страни храма налази се припрата са вестибилом, док се над централним делом наоса уздиже осмострано кубе. Посебна пажња покалоњена је спољашњем изгледу, чија се складност огледа у намери аутора да у спољњој архитектури нагласи карактеристично повлачење маса и полукружних забата ка центру композиције. Зидана је у камену и опеци, а споља је омалтерисана. Површине фасада су равне, оживљене сведеним и једноставним архиволтама над узаним прозорским окнима, а хоризонтални венци потенцирају степенасто моделовање грађевине. Унутрашњост цркве није живописана. Дрвена олтарска преграда обликована је у духу романтичарског еклектицизма са иконама из 1935. године, које су рад руског сликара Александра Дикија. Црква Св. Марка у Стојнику један је од последњих реализованих храмова архитекте Петра Ј. Поповића, утемељивача идеје националног стила у српској архитектури, заснован на интегралном сагледавању искуства српског средњовековног градитељства и његове примене у савременој архитектури. Галерија Види још Списак споменика културе у Београду Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара
Église de l'Ascension de Dren

L'église de l'Ascension de Dren (en serbe cyrillique : Црква Светог Вазнесења у Дрену ; en serbe latin : Crkva Svetog Vaznesenja u Drenu) est une église orthodoxe serbe serbe située à Dren, sur le territoire de la ville de Belgrade et dans la municipalité d'Obrenovac en Serbie. Elle est inscrite sur la liste des monuments culturels protégés de la république de Serbie (no SK 1474) et sur la liste des biens culturels de la ville de Belgrade. Présentation L'église, construite en 1896, est caractéristique du style serbo-byzantin qui, inspiré de celui de la Serbie médiévale, s'est développé à partir de la fin du XIXe siècle ; plus précisément, elle s'inspire de l'école rascienne. Elle est constituée d'une nef unique, dotée d'une voûte en berceau, et prolongée par une abside demi-circulaire à l'intérieur qui se présente comme une structure à cinq pans à l'extérieur. La façade occidentale dispose d'un porche couvert par un auvent soutenu par deux colonnes et surmonté par une petite rosace en pierre. Quatre piliers sont répartis aux quatre coins de l'église. Autrefois polychromes, les façades sont aujourd'hui enduites de plâtre blanc. Le clocher a été construit à l'écart de l'édifice principal. À l'intérieur, l'iconostase, de style classique, a sans doute été peinte par un artiste russe dont on ne connaît pas l'identité. Notes et références Voir aussi Monuments culturels de la ville de Belgrade Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Црква Светог Вазнесења у Дрену

Црква Светог Вазнесења у Дрену, насељеном месту на територији градске општине Обреновац, подигнута је 1896. године и представља непокретно културно добро као споменик културе. Црква посвећена Светом Вазнесењу саграђена је као једнобродна грађевина засведена полуобличастим сводом са изнутра полукружном, а споља петостраном апсидом на истоку, са звоником који је подигнут одвојено од главног корпуса цркве. Својим стилским карактеристикама архитектура цркве приближава се моделима рашке школе српских средњовековних споменика. Карактеристичан детаљ обраде некада полихромних, а данас бело омалтерисаних фасада представљају четири угаона пиластра и декоративна обрада западног портала са надстрешницом ослоњеном на два стуба и прилазним степеништем. Изнад портала налази се камена декоративна розета. Иконостас је класицистички обликован, иконама за које се претпоставља да су рад непознатог руског сликара. Види још Списак споменика културе у Београду Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика