NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Здание Третьей белградской гимназии

Здание Третьей белградской гимназии (серб. Зграда Треће београдске гимназије) находится на улице Негошева д. 15, признано памятником культуры большого значения. История Здание Третьей белградской гимназии возведено в 1906 году по проекту архитекторов Душана Живановича и Драгутина Джорджевича, то есть по проекту, по которому была построена гимназия в г. Валево два года до этого. Здание полностью было построено силами отечественных строителей и с использованием отечественных материалов. Строительными работами руководил Васа Тешич. Архитектурные украшения, то есть декоративные и штукатурные работы выполнял в то время известный мастер Франя Валдман. В торжественном зале отделкой стен занимался Драгутин Инкиостри Меденяк, росписью потолка — Пашко Вучетич. Архитектура Здание оформлено в стиле архитектуры академизма. С четко подчеркнутыми элементами, последовательно примененными в пышной наружной и внутренней рельефной декорации, здание относится к произведениям искусства, представляющим архитектуру Сербии начала XX века. Здание имеет два этажа. Проектировано свободно стоящим сооружением, вытянутым в сторону улицы, имеющим в плане формы букву «Ш», включающую главную продольную секцию с продольным центральным ризалитом и тремя поперечными крыльями на дворе, из которых среднее имеет намного меньшую длину. Отделка фасада основывается на строго проведенной классической симметрии. Центральный ризалит главного фасада сильно акцентирован кариатидами на входном портале, вздвоенными колоннами на втором этаже, богатой рельефной декорацией оконных проемов, а также бронзовыми бюстами Доситея Обрадовича, Вука Караджича и Йосифа Панчича, произведениями известного скульптора Петра Убавкича. Здание Третьей белградской гимназии представляет собой лучший, редко сохранившийся образец школьной архитектуры своего времени, первой школой с современной интерьером в Белграде, превосходящий по рабочим условиям все наши школы того времени. Архитектурное решение в целом означало прорыв в осовременении необходимых условий в школах. Будучи зданием, включающим исторические достоинства развития школьного образования в Белграде, из-за своего архитектурно-градостроительного значения, а также, являясь авторским достижением выдающихся архитектором того времени, Здание Третьей белградской гимназии признано памятником культуры в 1964 году, и объектом культурного наследия большого значения в 1979 году. Награды Сретенский орден II степени (2020). См. также Список памятников культуры города Белграда Примечания Ссылки История гимназии Институт по охране памятников культуры Республики Сербии — Белград Архивная копия от 6 февраля 2021 на Wayback Machine Перечень памятников Архивная копия от 27 июня 2020 на Wayback Machine Институт по охране памятников культуры Республики Сербии — Белград/База недвижимых объектов культурного наследия Здание Третьей белградской гимназии, Документация Института по охране памятников культуры города Белграда, СК 40 Архивная копия от 5 октября 2012 на Wayback Machine
Зграда Треће београдске гимназије

Зграда Треће београдске гимназије се налази у Улици Његошевој 15, подигнута 1906. године и представља непокретно културно добро као споменик културе од великог значаја. Историјат Зграда Треће београдске гимназије, подигнута је према пројекту архитеката Душана Живановића и Драгутина Ђорђевића, односно према истом пројекту према којем је саграђена и гимназија у Ваљеву две године раније. Зграда је подигнута у потпуности домаћим снагама и материјалом. Предузимачке радове водио је Васа Тешић. Архитектонску пластику, односно декоративне и штукатурске радове извео је тада познати ликорезац Фрања Валдман. У свечаној сали зидове је обрађивао Драгутин Инкиостри Медењак, а плафон је сликама украсио сликар Пашко Вучетић. Архитектура Зграда је архитектонски обликована у стилу академизма. Са јасно наглашеним класицистичким елементима доследно спроведеним у богатој спољној и унутрашњој пластичној декорацији, зграда спада у уметничка дела која репрезентују архитектуру Србије са почетка 20.века. Објекат има приземље и спрат. Конципиран је као слободна грађевина, повучена према улици, са основом у облику ћириличног слова „Ш“, која обухвата главни подужни тракт са наглашеним централним ризалитом и три попречна дворишна крила од којих је средње знатно краће. Обрада фасаде заснива се на строго спроведеној класичној симетрији. Средишњи ризалит главне фасаде јако је наглашен каријатидама на улазном порталу, удвојеним стубовима на спрату, богатом пластичном декорацијом прозорских отвора као и бронзаним попрсјима Доситеја Обрадовића, Вука Караџића и Јосифа Панчића, радовима познатог вајара Петра Убавкића. Зграда Треће београдске гимназије представља најбољи, ретко сачувани примерак школске архитектуре свог времена, први модерни школски амбијент у Београду, који је превазишао дотадашње просторне услове наших школа. Целокупно архитектонско решење означило је прогресиван скок у осавремењивању школских потреба. Као објекат који у себи инкорпорира историјске вредности развоја школства Београда, због својих архитектонско-урбанистичких вредности и као ауторско остварење значајних архитеката тог времена, Зграда Треће београдске гимназије проглашена за споменик културе 1964. године, а за културно добро од великог значаја 1979. године. Види још Списак споменика културе у Београду Спомен-бисте на Трећој београдској гимназији Референце Спољашње везе Историјат гимназије Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара Зграда Треће београдске гимназије, Документација Завода за заштиту споменика културе града Београда, СК 40
Customs Office Building, Zemun

The Customs Office Building in Zemun is located at 26, Zmaj Jovina Street in the Zemun neighborhood of Belgrade, Serbia, and it has the status of a cultural monument. History and appearance of the building In 1781, the Customs Office was erected on the site of an older building in which customs procedures were carried out. The building has one Storey, and its purpose was twofold – a warehouse on the ground floor, and offices and apartments of customs officials upstairs. The building was built with lime mortar and full walls bridged with arches on the ground floor and architraves on the floor. It was a stand-alone building with an elongated base, with two wings thrown into the yard and the main facade towards Zmaj Jovina Street. The building was designed in the spirit of classicism with a pronounced triangular pediment above the main entrance. The structural system shows the characteristics of the Baroque. The interior layout is simple and logical – rooms line up along a longitudinal corridor. The Customs Office was one of the most important buildings of the old core of Zemun, next to which were the boilery warehouses. It is one of the most important buildings in the economic development of Zemun. Today, the Customs Office building is used as a residence and catering shop, but it is in very poor condition with a crumbling facade and collapsed roof. Gallery
Bâtiment des douanes

Le bâtiment des douanes (en serbe cyrillique : Царинарница ; en serbe latin : Carinarnica) est situé à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Zemun. En raison de sa valeur architecturale, cet édifice, construit en 1781, figure sur la liste des monuments culturels protégés de la république de Serbie et sur la liste des biens culturels de la ville de Belgrade. Présentation Le bâtiment des douanes, situé 26 rue Zmaj Jovina, a été construit en 1781 pour accueillir les services de la douane et de la taxe sur le sel. Il est bâti en briques liées par du mortier de chaux et possède une cave et un rez-de-chaussée voûtés ainsi qu'un étage avec des architraves. Il est constitué de deux ailes, avec une façade symétrique conçue dans le style classique surmontée d'un tympan triangulaire ; les voûtes du rez-de-chaussée, quant à elles, sont de style baroque. Avec ses entrepôts pour le sel, le bâtiment des douanes était à l'époque le plus vaste édifice du centre ville de Zemun. Références Article connexe Architecture à Belgrade Portail de Belgrade Portail de la protection du patrimoine
Царинарница (Земун)

Зграда царинарнице у Земуну се налази се у улици Змај Јовина бр. 26, има статус споменика културе. Историјат и изглед зграде На месту старије зграде у којој су се обављали царински поступци, подигнута је 1781. зграда царинарнице. Зграда је једноспратна а намена је била двострука – у приземљу царински магацин, а на спрату канцеларије и станови царинских чиновника. Зграда је зидана кречним малтером са пуним зидовима премошћеним сводовима у приземљу и архитравним гредама на спрату. Компонована је као самостални објекат издужене основе са два крила избачена у двориште и главном фасадом према Змај Јовиној улици. Обликована је у духу класицизма са наглашеним троугластим забатом изнад главног улаза. Конструктивни систем показује одлике барока. Унутрашњи распоред је једноставан и логичан – уз подужни ходник ређају се просторије. Царинарница је била једно од највећих здања старог језгра Земуна уз које су били саграђени магацини соларе. Представља један од најзначајнијих објеката привредног развоја Земуна. Данас се зграда Царинарнице користи за становање, а у једном делу је угоститељска радња. У јако лошем је стању оронуле фасада, пропалог крова и неопходне су хитне мере за санацију и заштиту овог објекта. Галерија Види још Списак споменика културе у Београду Спољашње везе Регистар споменика културе САНУ Царинарница Змај Јовина 26 Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (19. новембар 2012) План Града-Доњи Град Земун
Tanjug (budova)

Budova tiskové agentury Tanjug se nachází v srbské metropoli Bělehradě v centru města, na adrese Obilićev venac 2. Pětipatrová budova s půdorysem půlkruhu byla dokončena roku 1937 podle návrhu architekta Bogdana Nestoroviće pro potřeby společnosti PRIZAD (Privilegovaná akciová vývozní společnost). Patří mezi ukázky pozdní meziválečné jugoslávské architektury. V průčelí budovy v obloukové části se nacházejí tři podlouhlé prosklené stěny, které opticky rozdělují budovu na dvě části. Obklad stavby je proveden z bílého kamene. Původní dosazení reprezentativních soch na konzoly při bočních stranách budovy však nakonec nebylo realizováno. Tisková agentura Tanjug sídlí v této budově od 60. let 20. století. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Tanjug na Wikimedia Commons
Tanjug-Gebäude

Das Tanjug-Gebäude befindet sich in Belgrad auf dem Platz Obilićev venac. Wegen seines architektonischen und urbanen, kulturellen und historischen Wertes hat das Gebäude den Status eines Kulturdenkmals. Die Zeit vor dem Ausbruch des Zweiten Weltkrieges war von wachsender Instabilität, Inflation und Druck des totalitären Regimes geprägt. Die Privilegierte Exportgesellschaft (PRIZAD) bemühte sich, die Exporterlöse des Staates zu fördern. Da es eine besondere Bedeutung für die Wirtschaft des Landes hatte, aber bis dahin in gemieteten Räumlichkeiten betrieben wurde, baute das Unternehmen sein eigenes, luxuriöses, monumentales Gebäude. Auf der Grundlage eines im Jahre 1937 durchgeführten Wettbewerbs wurde nach Plänen des Architekten Bogdan Nestorović während der Jahre 1938–1939 das PRIZAD-Verwaltungsgebäude gebaut. Da sich das Grundstück an einem natürlichen Hang befindet, der von Obilićev venac bis zum Save-Ufer reicht, hat das Gebäude eine prägende Lage im Stadtbild. In einem orthogonalen Schema mit zwei auf der einen Seite angebrachten Pylonen und mit einer erkennbaren Bogenform wird die Fassade des Gebäudes durch stilisierte Pilaster in modernistischer Weise und Geist rhythmisch zerteilt, sowie durch ein neutrales Gitter von Fensteröffnungen. Der monumentale Charakter des Gebäudes verlangte, dass auch die Bedeckung mit einer Schicht von dünnen Steinfliesen, die auch im Inneren der Halle angewendet wurden. Bei der Gestaltung dieses Gebäudes der nicht-ornamentalen, modernistischen Architektur gibt es einen sichtbaren Einfluss der Architektur der totalitären Regime Italiens und Deutschlands, aber auch Einflüsse des französischen Monumentalismus. Mit seiner harmonischen Form und gereinigten, nicht-ornamentalen Fassade wird das Gebäude als der Schlüsselerfolg der Belgrader Architektur des vierten Jahrzehnts des letzten Jahrhunderts erkannt und hat einen herausragenden Platz in der kreativen Arbeit des Architekten Bogdan Nestorović. Spätere Nutzung Nach dem Krieg war das Gebäude Sitz der OZNA. Anfang der 1960er Jahre wurde das Gebäude Sitz der jugoslawischen Nachrichtenagentur Tanjug (Telegrafske agencije Nove Jugoslavije – Nachrichtenagentur des neuen Jugoslawiens). Seit dieser Zeit steht in der Lobby des Gebäudes eine Skulptur von Moša Pijade, dem Gründer der Tanjug. Weblinks Republik Institut für den Schutz der Denkmäler – Belgrad Republik Institut für den Schutz der Denkmäler – Belgrad/Datenbank der unbeweglichen Kulturgüter (Memento vom 5. März 2012 im Internet Archive) Liste der Denkmäler Einzelnachweise
PRIZAD building

The PRIZAD building is in Belgrade, at 2 Obilićev venac. Because of its architectural and urban, cultural and historical value, the building has the status of a cultural monument. The time before the outbreak of the Second World War was a time of growing instability, inflation and spiritual pressure of totalitarian regimes. The institution which erected the building – Privileged export company – strengthened on the wave of inflation and the need for countries to promote exports. Since it had a special significance for the economy of the country, but until then it operated in rented premises, the company raised its own, luxury, monumental home. On the basis of a competition conducted in 1937, according to the project of the architect Bogdan Nestorović, the administrative building of the Privileged export joint stock company (PRIZAD) was built. Since the field falls naturally from Obilićev venac to the Sava River, the building found itself in a dominant position. In designing this building of non-ornamental modernist architecture, there is a visible influence of architecture of totalitarian regimes (Italy and Germany), but also the influence of the French monumentalism. With its harmonious relationship of form and purified non-ornamental facades, the building is identified as a key achievement of Belgrade construction of the fourth decade of the last century, and it has a prominent place in the creative work of the architect Bogdan Nestorović. After the war, the building was the seat of the OZNA. From the beginning of the 1960s, the building was the seat of TANJUG (Telegraphic Agency of New Yugoslavia), a very important public institution. From this time, a standing sculpture of Moše Pijade, a longtime journalist and publicist, was set in the lobby of the building. See also List of cultural monuments in Belgrade References External links Republic Institute for the Protection of Cultural Monuments – Belgrade Republic Institute for the Protection of Cultural Monuments-Belgrade/Immovable cultural property base List of monuments
Edificio PRIZAD

El edificio de PRIZAD (Tanjug), se encuentra en Belgrado (Serbia) y debido a su valor arquitectónico, urbanístico, cultural e histórico tiene el estatus de un monumento cultural.​ El tiempo antes del estallido de la Segunda Guerra Mundial fue un tiempo de creciente inestabilidad, inflación y presión espiritual de los regímenes totalitarios. La institución que construyó el edificio – La Empresa de exportación privilegiada – creció con la ayuda de la inflación y la necesidad del estado de una exportación más eficaz. Dado que era importante para la economía del país, y que hasta entonces funcionaba en sitios alquilados, la empresa construyó su propia casa de lujo monumental. Basado en concurso realizado en 1937. y según el proyecto del arquitecto Bogdan Nestorović, durante 1938-1939 fue construido el edificio administrativo de la Sociedad de exportación privilegiada (PRIZAD). Dado que el terreno desciende desde Obilićev Venac hasta el río Sava, el edificio está en una posición dominante. De un lado con un esquema ortogonal con dos pilones unidos y con forma de un arco bien reconocible del otro, la fachada del edificio está fragmentada equitativamente con pilastras estilizadas en espíritu modernista, así como con una rejilla neutral de aperturas de ventanas. El carácter monumental del edificio exigía también que el revestimiento de losas de piedra fina se aplicara también al interior del vestíbulo. Al diseñar este edificio de arquitectura no-ornamental modernista, se nota la influencia de la arquitectura de regímenes totalitarios (de Italia fascista y Alemania nazi), pero también la influencia del monumentalismo francés. Con su armoniosa conexión de forma y fachadas no-ornamentales reducidas, este edificio se destaca como el logro clave de la construcción de Belgrado de la cuarta década del siglo, y tiene un lugar importante en la obra creativa del arquitecto Bogdan Nestorović. Después de la guerra, el edificio fue la sede de la OZNA. Desde el principio de los años sesenta del siglo XX, en este edificio se encuentra la sede de Tanjug (Agencia Telegráfica de Nueva Yugoslavia), una institución pública de gran importancia. A partir de entonces, una escultura de pie de Moša Pijade, periodista y publicista judío partisano, se encuentra en el vestíbulo del edificio. Véase también Anexo:Monumentos culturales de la Ciudad de Belgrado Referencias
Bâtiment du PRIZAD

Le bâtiment du PRIZAD (en serbe cyrillique : Зграда ПРИЗАД-а ; en serbe latin : Zgrada PRIZAD-a) est situé à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Stari grad. Construit en 1937, il est inscrit sur la liste des biens culturels de la Ville de Belgrade. Présentation Le bâtiment administratif du PRIZAD (PRivilegovano IZvozno Akcionarsko Društvo), situé 2 Obilićev venac, a été construit à la suite d'un concours en 1937. L'architecte Bogdan Nestorović, influencé par le mouvement moderne, a remporté le prix. La composition des façades est fondée sur un rythme dynamique accentué par des pilastres et des ouvertures régulièrement disposées. La relation entre la forme globale du bâtiment et l'absence de décoration est caractéristique de l'architecture des années 1940. Depuis les années 1960, l'immeuble est le siège de l'agence de presse Tanjug (Telegrafska agencija nove Jugoslavije). Références Articles connexes Architecture à Belgrade Stari grad (Belgrade) Portail de Belgrade Portail de la protection du patrimoine
Здание ПРИЗАД (ТАНЮГ)

Здание ПРИЗАД (ТАНЮГ) (серб. Зграда ПРИЗАД-а (Танјуг)) находится в Белграде на улице Обиличев венац, д. 2. Благодаря своим архитектурно-градостроительным и культурно-историческим достоинствам признано памятником культуры. Охраняется Институтом по охране памятников культуры. Здание построено Привилегированным экспортным обществом, располагавшимся до этого в арендуемых помещениях. Экономическое положение общества сильно улучшалось на фоне инфляции и потребности государства в стимулировании экспорта, что позволило ему построить собственное здание в Белграде. На основании проведённого в 1937 году конкурса, в период 1938—1939 годов по проекту архитектора Богдана Несторовича было построено административное здание Привилегированного экспортного акционерного общества (ПРИЗАД). Поскольку рельеф в этом районе понижается от улицы Обиличев венац в сторону реки Сава, здание занимает доминирующее положение. С одной стороны, в ортогональной схеме применены два связанных между собой пилона, и с другой — применена узнаваемая аркообразная форма. Фасады здания ритмично разделены с помощью стилизованных пилястр в духе модернизма, выполненных с нейтральным шагом оконных проёмов. Монументальный характер здания требовал применения облицовки из тонких каменных плит, которая использована и в интерьере вестибюля. В оформлении этого здания с безорнаментальной модернистской архитектурой замечается влияние архитектуры тоталитарных режимов (Италии и Германии), а также французского монументализма. Гармоничным соотношением формы и очищенных безорнаментальных фасадов здание выделяется как важное произведение белградской архитектуры 1930-х годов прошлого века, занимая выдающееся место в творчестве архитектора Богдана Несторовича. После войны в здании располагалась ОЗНА (Отделение по защите народа). С начала шестидесятых годов XX века в здании было размещено агентство ТАНЮГ (Телеграфное агентство новой Югославии). С этого времени в его вестибюле установлена скульптура журналиста и публициста Моши Пияде. См. также Список памятников культуры города Белграда Примечания Ссылки Институт по охране памятников культуры Республики Сербии — Белград Архивная копия от 6 февраля 2021 на Wayback Machine Институт по охране памятников культуры Республики Сербии — Белград/База недвижимых объектов культурного наследия Перечень памятников Архивная копия от 27 июня 2020 на Wayback Machine
Зграда ПРИЗАД-а (Танјуг)

Зграда ПРИЗАД-а (ТАНЈУГ) се налази у Београду, на Обилићевом венцу 2, због својих архитектонско-урбанистичких и културно-историјских вредности објекат представља непокретно културно добро као споменик културе. Време пред избијање Другог светског рата било је време растуће нестабилности, инфлације и духовног притиска тоталитарних режима. Институција која је подигла објекат – Привилеговано извозно друштво – јачала је на таласу инфлације и потреби државе да унапреди извоз. Будући да је имало посебан значај за привреду земље, а до тада функционисало по изнајмљеним просторима, друштво је подигло сопствени, луксузни, монументални дом. На основу конкурса спроведеног 1937. године, а према пројекту архитекте Богдана Несторовића током 1938—1939. године подигнута је административна зграда Привилегованог извозног акционарског друштва (ПРИЗАД). Будући да терен природно пада од Обилићевог венца ка Сави, објекат се нашао у доминантном положају. С једне стране решен у ортогоналној схеми два везана пилона, а с друге у препознатљивој лучној форми, фасаде објекта су ритмично издељене помоћу стилизованих пиластера у модернистичком духу и маниру, као и неутралном растеру прозорских отвора. Монументални карактер објекта захтевао је и облогу од танких камених плоча која је примењена и у ентеријеру хола. Градња је коштала 16 милиона динара. У обликовању овог објекта безорнаменталне модернистичке архитектуре, видан је утицај архитектуре тоталитарних режима (Италије и Немачке), али и утицај француског монументализма. Складним односом форме и прочишћених безорнаменталних фасада објекат се издваја као значајно остварење београдског градитељства четврте деценије прошлог века и заузима истакнуто место у стваралачком опусу архитекте Богдана Несторовића. ПРИЗАД се преселио у нову зграду новембра 1939. - зграда је освећена 26-ог. После рата у објекту се налазило седиште ОЗНЕ. Од почетка шездесетих година 20. века у згради је седиште ТАНЈУГ-а (Телеграфске агенције Нове Југославије), изузетно значајне јавне установе. Од тог времена у холу објекта постављена је стојећа скулптура Моше Пијаде, дугогодишњег новинара и публицисте. Види још Списак споменика културе у Београду Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара Листа споменика Време, 13. нов. 1937, стр. 5 - слика кућерака на месту будуће палате