NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Зграда Официрске задруге у Београду

Зграда Официрске задруге у Београду је изграђена на углу Масарикове и Ресавске, а сама градња је завршена 1908. године. Главни архитекта на овом пројекту је био Светозар Јовановић, коме је у том тренутку било само двадесет шест година. Њему су за рад на овом згради додељени као сарадници и Данило Владисављевић и Владимир Поповић. Ова зграда представља важну карику у ланцу развоја српске и београдске архитектуре. Изглед и историја Зграда за време у којем је настала, је представљала модерну робну кућу, са приземљем и два спрата. Зграда је обликована је са стилским обележјима сецесије. Унутрашњи простор је веома спретно решен, уз коришћење веома доследног конструктивног система. У просторном компоновању извршено је логично раздвајање функције радног дела, смештеног на крајевима бочних крила, од средишњег дела намењеног јавној комуникацији. Решење и распоред унутрашњег простора је утицао и на обликовање фасаде, на којој веће стаклене површине централног дела, одговарају и продајним просторима. Фасаде бочних крила су са малим отворима, док је главно фасадно платно решавано модерно, са прозорима кроз више етажа. Канцеларијски простор се налази на крајевима зграде, чиме држе равнотежу масе целог објекта и изграђени су од пуног зидног платна. Главни фасадни мотив је заобљен угаони део са улазом у приземљу и куполом специфичног облика, са доста декоративних елемената и конзола. На осталом делу фасаде вертикалност је наглашена декоративним елементима у висини крова. Рељефне женске главе, флорална пластика, декоративне конзоле и решетке од кованог гвожђа као и карактеристична купола са декоративним детаљима сецесијског су порекла. По архитектонском решењу, са јединственом унутрашњом шупљином просеченом етажним галеријама у главном делу архитектонског корпуса, као и по квалитету израде занатско-уметничке декорације, овај објекат је представљао значајно остварење у развоју српске архитектуре почетком века. Зграда делује складно и представља успешно остварење еклектичне архитектуре. Коришћени су и класични елементи, а и елементи новијих тенденција у архитектури који су почели да се примењују на почетку двадесетог века. Испод кровног венца се у одређеној мери може приметити и утицај сецесије у виду декоративне пластике коришћене у том архитектонском стилу. Према неким наводима, пројекат за Официрску задругу рађен је према скицама бечких архитеката, али ако би се та тврдња прихватила, онда би велики број грађевина имале узор у другим грађевинама из иностранства. Конзерваторско-рестаураторски радови Радови на реконструкцији објекта су вршени у периоду од 1985–1986.године. Крајем 2023. године зграда је потпуно реконструисана и обновљена. Референце Види још Списак споменика културе у Београду Споменик културе од великог значаја Литература Дивна Ђурић-Замоло; Градитељи Београда 1815-1914 Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара Листа споменика
Велико блато (језеро)

Велико блато је природно језеро у Београду. Налази се у насељу Крњача у општини Палилула, близу Зрењанинског пута и Панчевачког моста, на око 8,5 km од центра Београда. Језеро Велико блато је заштићено природно добро града Београда. Карактеристике језера и његове околине Језеро је окружено пољопривредним површинама и шумом, а једним делом његове обале излази на илегално насеље. Са северне стране језера налази се рибњак Мика Алас, а поред њега и део рибњака намењен за спортски риболов. Језеро је смештено у појасу трске и влажних ливада, а цело подручје одликује се богатом флором и фауним. Поред ретких и угрожених врста биљака, околина језера је станиште многих врста птица. Станиште језера броји преко 15 врста риба (амур, штука, шаран и остале), 190 врста биљака, 120 птица и две врсте орхидеје које су под заштитом - барски велики канућак (лат. Orchis palustris) и барска калуждарка (лат. Epipactis palustris). Живи свет Биљке У језеру и око њега живи 191 биљна врста, од којих је 14 заштићено. Од 1865. године, када је Јосиф Панчић пронашао први примерак, на територији града Београда регистровано је 30 врста орхидеја. Две од њих се налазе само у Великом блату. Једна од њих је мочварна чешњака (Epipactis palustris), са око 200 појединачних биљака. Расте само до 20 m (66 ft) из канала који окружује језеро. Откривен је у близини језера 2012. године. Други, са само 50-ак примерака, је Anacamptis palustris. Расте између травњака где је вода ископала ситне канале. Први пут је примећен у Београду 1896. године на Великом ратном острву, али тамо више никада није виђен. На подручју Макиша поново је откривен 1955. године, али је до 2001. године и нестао. Животиње Једна врста рибе, чиков, је заштићена. Остале од 15 врста риба су шаран, штука, сом, смуђ и бели толстолобик, мада су уведени касније. Постоји и 9 врста водоземаца и 4 врсте гмизаваца. Језеро је погодно за тритоне, жабе, гуштере, белоушке и речне змије. Велико блато насељава 120 врста птица. Постоји мешовита колонија врста чапљи коју чине мале чапље, жуте чапље, сиве чапље, ноћне чапље и црвене чапље . Колонија је откривена тек у јуну 2013. године и једина је гнездећа колонија чапљи на урбаној територији Београда, са неколико десетина гнездећих парова. Остале птице укључују евроазијску лиску, великог вранца, малог вранца, сињег галеба, речног галеба, ронилачку патку, риђоглаву патку, патку глувару и ћубасту патку. Највећи европски орао, орао белорепан, гнезди се у осталим деловима Београда (Велико ратно острво, Ада Хуја), али се храни у околини. Језеро је међународно важно подручје за заштиту птица. Види још Списак језера у Србији Градска општина Палилула Крњача Референце Литература Станковић, Стефан М (2005). Језера Србије - лимнолошка монографија. Београд: Завод за уџбенике. ISBN 978-86-17-12990-1. Спољашње везе Туристичка организација Београда Сајт општине Палилула ВикиКарта језеро Велико блато Мапа језера Велико блато
Црвени Крст (Белград)

Црвени Крст (серб. кир. Црвени Крст, серб. Crveni Krst, «Красный Крест») — исторический район Белграда. Большая его часть находится в общине Врачар, оставшаяся — в общине Звездара. Расположение Црвени Крст находится в восточной части Врачара и в западной части Звездары. С запада граничит с районом Чубура, рынком Каленич с северо-запада, районом Джерам на севере, Липов Лад на северо-востоке, стадионом ФК «Обилич» на востоке и районом Пашино брдо на юге. История Мощи почитаемого в Сербии святого Савы по преданию были сожжены турками в 1595 году на одном из холмов рядом с Белградом, однако точное место сожжения доподлинно не известно, хотя исследователи и сошлись на мнении, что это произошло на месте нынешнего храма Святого Саввы. По одной из версий издатель Глигорий Возарович воздвиг деревянный крест, чтобы отметить настоящее место сожжения мощей святого Саввы. Крест Возаровича был украшен изображениями Святой Троицы и Святого Георгия и снабжён надписью: Богу и людям, Глигорие Возарович 1847 г. во Врачаре Когда Возарович умер его вдова Сара завещала крест палилульской церкви. Крест ремонтировали в 1895 и 1923 годах, в 1933 старый деревянный крест был заменен новым, каменным, с надписью «Возарев крст, обновила О.Г.Б. 1933». По другой версии Возарович воздвиг крест, ставший первым общественным памятником Белграда, как символ победы и освобождения, предвидящий полную независимость страны от распадающейся Османской империи. Возникшее вокруг креста поселение постепенно стало известно как Возаров Крст. Позже Ассоциация Святого Саввы заменила деревянный крест на новый, красный, и это дало району нынешнее название (Црвени Крст, по-сербски «Красный Крест»). Тем не менее, современное местное сообщество (mesna zajedinca) муниципалитета Врачар, в состав которого входит район, официально называется Возарев Крст. Примечания Ссылки Srpska porodična enciklopedija, Vol. VI (2006); Narodna knjiga and Politika NM; ISBN 86-331-2933-7 (серб.)
Cvetni trg

Cvetni trg (en serbe cyrillique : Цветни трг), la place des fleurs, est une place et quartier de Belgrade, la capitale de la Serbie, situés dans la municipalité urbaine de Vračar. Emplacement Cvetni Trg est un petit quartier, de forme triangulaire, situé dans le quartier Vračar. Il est aujourd'hui situé dans la partie occidentale de la municipalité, sur la rue Kralja Milana et à la limite de la municipalité de Savski Venac. Le quartier est également délimité par les rues Njegoševa et Svetozara Markovića. La communauté locale comptait 25 759 habitants en 2002. La place de Cvetni Trg est située juste en face du Théâtre dramatique yougoslave de Belgrade et du parc du Manège. Histoire Le secteur de Cvetni Trg était un secteur de Vračar couvert de forêts de chênes et de frênes. La forêt fut par la suite coupée pour laisser place au développement urbain, notamment à un marché. Un seul arbre subsiste de l'ancienne forêt, un chêne pédonculé de 30 m de haut (en serbe : hrast lužnjak), avec une couronne de 18 m de diamètre, sans doute âgé de 200 ans. Depuis 1980, il est protégé par l'État comme trésor naturel. Cvetni Trg, la « place des fleurs », doit son nom aux nombreuses échoppes qui y vendent des fleurs. Économie Depuis 1958, le quartier possède le plus grand supermarché moderne des Balkans et le premier disposant de rayons et de cartons de vente. Il fut le premier magasin à vendre des cannettes de coca-cola dans cette partie du monde. Depuis 1960, il a fait partie de la chaîne serbe de magasins Centroprom ; il a été acheté par la Delta Holding. Transports La place est desservie par la ligne 24 (Dorćol - Neimar) de la société GSP Beograd. Références Articles connexes Quartiers et faubourgs de Belgrade Vračar Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Belgrade
Davidovac (Svrljig)

Davidovac (en serbe cyrillique : Давидовац) est un village de Serbie situé dans la municipalité de Svrljig, district de Nišava. Au recensement de 2011, il comptait 131 habitants. Démographie Notes et références Voir aussi Articles connexes Localités de Serbie Villes de Serbie Liens externes (en) Vue satellite de Davidovac sur fallingrain.com Portail de la Serbie et du peuple serbe
Davidovac (Svrljig)

Davidovac (em cirílico: Давидовац) é uma vila da Sérvia localizada no município de Svrljig, pertencente ao distrito de Nišava, na região de Svrljig, Golak. A sua população era de 131 habitantes segundo o censo de 2011. Demografia Referências Ligações externas «Davidovac (Svrljig) Map» (em inglês). Maplandia.com «Davidovac (Svrljig) Map» (em inglês). Fallingrain.com
Davidovac, Svrljig

Davidovac (izvirno srbsko Давидовац) je naselje v Srbiji, ki upravno spada pod Občino Svrljig; slednja pa je del Niškega upravnega okraja. Demografija V naselju živi 183 polnoletnih prebivalcev, pri čemer je njihova povprečna starost 58,6 let (57,8 pri moških in 59,4 pri ženskah). Naselje ima 92 gospodinjstev, pri čemer je povprečno število članov na gospodinjstvo 2,16. To naselje je, glede na rezultate popisa iz leta 2002, večinoma srbsko, a v času zadnjih treh popisov je opazno zmanjšanje števila prebivalcev. Viri in opombe Glej tudi seznam naselij v Srbiji
Давидовац (Сврљиг)

Давидовац је насеље у Србији у општини Сврљиг у Нишавском округу. Према попису из 2022. било је 57 становника (према попису из 2002. било је 199 становника). Демографија У насељу Давидовац живи 183 пунолетна становника, а просечна старост становништва износи 57,4 година (53,4 код мушкараца и 63,2 код жена). У насељу има 29 домаћинства, а просечан број чланова по домаћинству је 1,97. Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника. Референце Спољашње везе Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain) Гугл сателитска мапа (Maplandia) План насеља на мапи (Mapquest)
Delta City Belgrado

El Delta City Belgrado​ es un centro comercial en Belgrado​​ cuya construcción comenzó el 22 de marzo de 2006 El complejo es administrado por Delta City, propiedad de Delta Holding, un conglomerado de Serbia.​ Diseñado por los arquitectos MYS de Israel, el proyecto costó € 74 millones. Delta City abrió el 1 de noviembre de 2007. Delta City de Belgrado se encuentra en Nuevo Belgrado Blok 67. Su superficie construida es de 87.000 m², siendo el primer centro comercial de su tamaño en Serbia. Su superficie bruta alquilable total es de 30.000 m². Véase también Centro comercial Economía Empresa Referencias
Delta City

Delta City (en serbe cyrillique : Делта сити ; en serbe latin : Delta siti) est quartier et, surtout, un grand centre commercial situé à Belgrade, la capitale de la Serbie. Situé dans le Blok 67 de la municipalité de Novi Beograd, il appartient à Delta M, une filiale de la Delta Holding. Histoire La construction de Delta City a commencé le 22 mars 2006. Les plans du centre commercial furent dessinés par l'architecte israélien Ami Mur, qui a réalisé plus de 80 projets similaires de par le monde. Le projet a coûté 74 millions d'euros. Delta City a ouvert ses portes au public le 1er novembre 2007. Le centre commercial Delta City couvre une superficie de 87 000 m2, ce qui en fait, en août 2012, le plus grand centre commercial de ce genre en Serbie. La surface commerciale utile est de 30 000 m2. Le centre comprend également 15 restaurants et 3 chaînes de restaurants. Ster Cinemas possèdent 8 salles de cinéma. On peut aussi y trouver un bowling, des cafés, des zones de jeu pour les enfants et 130 commerces de détail et un supermarché Super Maxi. Au total, le centre offre plus de 1 700 places de parking[source insuffisante]. Le centre est situé dans le même Blok que le moderne quartier de Belville, également connu sous le nom de « Univerzitetsko selo », le « village universitaire » ; ce quartier, conçu pour accueillir les athlètes participant à l'Universiade d'été de 2009, sert aujourd'hui en partie de campus à l'Université de Belgrade. Malgré sa dimension, Delta City devrait être dépassée par le complexe commercial de la tour Ušće, qui devrait ouvrir ses portes en 2008. Notes et références Voir aussi Articles connexes Quartiers et faubourgs de Belgrade Ville de Belgrade Lien externe (sr + en) Site officiel Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Belgrade
Delta City

Делта сити 67 д. о. о. Београд је тржни центар на Новом Београду. Отворен је 1. новембра 2007. године у блоку 67 у Новом Београду, улица Јурија Гагарина бр. 16. Садржај Изграђен је на три нивоа, има гаражу са 1.200 паркинг места и укупну површину од 85.000 m². Чини га 130 локала, укупне површине 30.000 m². Обухвата најразноврсније продавнице домаћих и страних произвођача. Ту су и мултиплекс биоскоп, простори специјализовани за децу, тематски ресторани, ресторани брзе хране, кафићи, итд. Међу брендовима заступљеним у Делта ситију су: Масимо дути (Massimo Dutti), Страдиваријус (Stradivarius), Калвин Клајн (Calvin Klein Underwear), Калчедоња (Calzedonia), Орсеј (Orsay), Нинија (NINIA), Кентаки фрајд чикен (KFC), Коин Каза (Coin Casa), Сефора (Sephora), Њујоркер (New Yorker), Аксесорајз (Accessorize), Мона (Mona), Зара (Zara), итд. Види још Делта холдинг Делта рилестејт Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Црква брвнара у Драглици

Црква брвнара у Драглици омања је црква брвнара која се налази у селу Драглици на Златибору, на југозападу Србије. Посвећена је Светој Тројици и налази се под ингеренцијом Жичке епархије Српске православне цркве. Радови на градњи храма окончани су у првој половини 2017. године. Црква је освештана 6. јуна 2017. године, а литургију је предводио епископ Жички господин Јустин (Стефановић), уз саслужење игумана Свете царске лавре Хиландара архимандрита Методија Марковића. Том приликом, са благословом епископа Јустина, архимандрит Методије, игуман Методије је поклонио копију иконе Пресвете Богородице Млекопитатељнице. Види још Драглица Златибор Црква брвнара у Доброселици Епархија жичка Референце Спољашње везе Званичан веб сајт Епархије жичке
Douzième lycée de Belgrade

Le Douzième lycée (en serbe cyrillique : Дванаеста гимназија ; en serbe latin : Dvanaesta gimnazija) est un établissement scolaire situé à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Voždovac. Il a été créé en 1963. Références Articles connexes Liste d'établissements d'enseignement de Belgrade Éducation en Serbie Lien externe (sr) Site officiel Portail de l’éducation Portail de Belgrade
Drugovac

Drugovac (en serbe cyrillique : Друговац) est une localité de Serbie située sur le territoire de la Ville de Smederevo, district de Podunavlje. Au recensement de 2011, elle comptait 1 539 habitants. Drugovac est officiellement classé parmi les villages de Serbie. Démographie Évolution historique de la population Répartition de la population par nationalités (2002) Notes et références Voir aussi Articles connexes Ensemble de bâtiments de la famille Milosavljević à Drugovac Localités de Serbie Villes de Serbie Liens externes (en) Vue satellite de Drugovac sur fallingrain.com Portail de la Serbie et du peuple serbe
Drugovac

Drugovac (em cirílico: Друговац) é uma vila da Sérvia localizada no município de Smederevo, pertencente ao distrito de Podunavlje, na região de Podunavlje. A sua população era de 1539 habitantes segundo o censo de 2011. Demografia Referências Ligações externas «Drugovac Map» (em inglês). Maplandia.com «Drugovac Map» (em inglês). Fallingrain.com
Drugovac

Drugovac (izvirno srbsko Друговац) je naselje v Srbiji, ki upravno spada pod Mesto Smederevo; slednja pa je del Podonavskega upravnega okraja. Demografija V naselju živi 1541 polnoletnih prebivalcev, pri čemer je njihova povprečna starost 42,7 let (41,0 pri moških in 44,4 pri ženskah). Naselje ima 529 gospodinjstev, pri čemer je povprečno število članov na gospodinjstvo 3,60. To naselje je, glede na rezultate popisa iz leta 2002, večinoma srbsko, a v času zadnjih treh popisov je opazno zmanjšanje števila prebivalcev. Viri in opombe Glej tudi seznam naselij v Srbiji
? (Белград)

„?“ е известна кръчма в Белград, основана е през 20-те години на 19 век. Сградата е построена през 1823 г. от Наум Ичко – лекар и син на Петър Ичко. По-късно, като паметник е преустроена в питейното заведение. Намира се в центъра на града, близо до Калемегдан, точно срещу Патриаршията. През втората половина на 20 век, след сериозен конфликт с клира, собственикът сваля старата табела Кафана и оставя само една питанка (?). Това се възприема добре както от свещениците, така и от клиентите. Кръчмата съществува и работи и до днес. Нарича се и „сръбска кафана“. Вижте също Печка патриаршия Ичков мир Източници 44.820171, 20.455486
? (hospoda)

? (v srbštině též jako kafana znak pitanja, nebo jen znak pitanja (pro otazník), v srbské cyrilici кафана знак питања/ знак питања) je nejstarší hospoda v Bělehradě. V provozu je téměř 200 let a patří k významným objektům města. Podnik se nachází na ulici Kralja Petra v nejstarší části srbské metropole, nedaleko sídla Srbské pravoslavné církve, pevnosti Kalemegdan a řeky Sávy. Hospoda sídlí v budově tradičního balkánského stylu; jedné z mála historických staveb z doby druhého srbského povstání, které se dochovaly do dnešních dob. Byla vybudována v roce 1823 za vlády knížete Miloše Obrenoviće jako dar obchodnímu konzulovi Naumu Ičkovi, který mimo jiné dojednal mír s Osmanskou říší a ukončil tím povstání. Hospoda několikrát měnila svůj název; v roce 1878 nesla jméno Kod pastira (U pastýře), v roce 1892 změnila název na Kod Saborne crkve (vzhledem k blízkosti nedaleké katedrály. Vzhledem k tomu, že církev proti tomuto názvu protestovala, umístil vlastník hospody jako název pouze otazník, a ten se dochoval až do dnešních dní. V roce 1959 komunisté podnik zestátnili. Od roku 2007 je hospoda objektem památkově chráněným. Název Název vznikl, když se dva kuchaři z hospody nedokázali dohodnout na tom, jak se bude hospoda jmenovat. Vychytralý číšník navrhl právě "?", na úkaz věčných sporů o název hostince. Hospoda ? servíruje tradiční srbská jídla za doprovodu tradiční balkánské dechovky. Je navštěvovaná často zahraničními turisty. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kafana ? na Wikimedia Commons
? (Gaststätte)

? ist eine denkmalgeschützte Taverne (kafana) in der serbischen Hauptstadt Belgrad in der Straße Kralja Petra Nr. 6. Gebäude Das Haus, in dem sich die kafana „?“ befindet, wurde 1823 im Balkanstil, mit einer Holzkonstruktion (bondruk) erbaut. Heute ist es eines der ältesten Häuser in Belgrad und eines der wenigen erhaltenen Exemplare der Architektur seiner Art. Es ist ein typisches bürgerliches Haus vom Anfang des 19. Jahrhunderts. Die Anordnung der Räume ist im Großen und Ganzen bis heute unverändert, obwohl das Erdgeschoss mit der Zeit umgebaut wurde. Durch günstige Umstände und in den 1940er-Jahren das Beharren des damaligen Besitzers, der es zum nationalen Eigentum erklären lassen und ein Museum Belgrader Altertümer einrichten wollte, blieb das Haus über die Jahrhunderte erhalten. Nach Kriegsende 1946 wurde die kafana „?“ tatsächlich zum Kulturdenkmal erklärt. Seitdem wurden mehrmals konservative Arbeiten durchgeführt. Name Das Gebäude, das die Taverne ? beherbergt, wechselte mehrmals den Besitzer und den Namen. Zunächst hieß die Taverne ab 1878 „Kod pastira“ („Zum Hirten“), dann bekam sie 1892 den Namen „Kod Saborne crkve“ („Zur Kathedrale“), aber nicht für lange, denn dieser Name stand nicht im Einklang mit der damaligen Gaststättenverordnung. Auch fanden die Kirchenbehörden, dass es eine Beleidigung für die Institution Kirche darstelle. Der Besitzer brachte als zeitweilige Lösung bis zum Ende der Streitsache, aber auch als Protest, ein Fragezeichen „?“ an. Dieser Name blieb bis heute bestehen. Einzelnachweise
Taverne « ? »

La taverne « ? » ou, plus simplement, « ? » (en serbe cyrillique : Кафана ? ; en serbe latin : Kafana ?), également connue sous le nom de Znak pitanja, le « point d'interrogation », est la plus ancienne taverne traditionnelle (ou kafana) de Belgrade, la capitale de la Serbie. En raison de son importance architecturale et historique, elle est inscrite sur la liste des monuments culturels protégés de la république de Serbie et sur la liste des biens culturels de la ville de Belgrade. Elle est située 6 rue Kralja Petra dans la municipalité de Stari grad. Encore en activité, elle propose une cuisine et une musique traditionnelles. Histoire La taverne « ? », située 6 rue Kralja Petra a été construite en 1823 par des artisans originaires de Grèce. Caractéristique du style balkanique, la maison fut d'abord la propriété du prince Miloš Obrenović qui l'offrit à son financier Naum Ičko. En 1826, elle devint une taverne qui, en 1892, porta le nom de À la cathédrale. Le nom de l'établissement fut jugé irrévérencieux par l'Église et son propriétaire le remplaça par un point d'interrogation. La taverne devint le rendez-vous des artistes et des intellectuels. En 1959, la taverne « ? », alors propriété d'un certain Ivan Pavlović, fut nationalisée par les autorités communistes. En 2005, un projet de privatisation vit le jour mais, devant la résistance des employés soutenus par de nombreux clients, il fut abandonné. Architecture Références Voir aussi Articles connexes Architecture à Belgrade Kafana Lien externe (en) Zoran Manević, Article sur la Taverne « ? » Portail de Belgrade Portail de la protection du patrimoine