NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Cerkiew św. Jerzego w Topoli

Cerkiew św. Jerzego w Topoli (serb. Црква Светог Ђорђа на Опленцу, Crkva Svetog Đorđa na Oplencu) – cerkiew na wzgórzu Oplenac w pobliżu Topoli w regionie Szumadia w Serbii, pełniąca funkcję mauzoleum dynastii Karadziordziewiciów. Historia Cerkiew została ufundowana w 1910 roku przez Piotra I i zaprojektowana przez architekta Kostę Jovanovicia w stylu serbsko-bizantyjskim. W 1912 roku budynek został praktycznie ukończony, jednakże dekorację wnętrza uniemożliwiły wojny bałkańskie oraz wybuch I wojny światowej. Mimo to 23 września 1912 kościół został poświęcony przez patriarchę Dymitra. Wnętrze świątyni wypełniono mozaiką w latach 1923–1930 z prywatnych funduszy Aleksandra I, prace nad kryptą zakończono natomiast w 1932 roku. Łącznie w cerkwi znajduje się 725 kompozycji mozaik, z czego 513 w samej świątyni i 212 w krypcie, stworzonych z około 40 mln elementów. Są to głównie reprodukcje fresków z ponad 60 średniowiecznych monasterów i cerkwi, wyjątek stanowi wizerunek króla Piotra I autorstwa Pai Jovanovicia. Większość mozaik przedstawia historie biblijne, z wyjątkiem portretów średniowiecznych władców serbskich w chórze południowym oraz świętych wojowników, symbolizujących strażników grobowca, w chórze północnym. 8 września 1930 patriarcha Barnaba ponownie poświęcił, tym razem już w pełni ukończoną, świątynię. 22 czerwca 1982 cerkiew została wpisana do serbskiego rejestru zabytków, na listę dziedzictwa narodowego o wyjątkowym znaczeniu (serb. културна добра од изузетног значаја, kulturna dobra od izuzetnog značaja). Jest położona na wysokości 337 m n.p.m. Architektura Cerkiew jest budowlą pięciokopułową. Kopuła centralna ma wysokość 30 metrów, a pozostałe po 27 metrów. Świątynia została zbudowana z białego marmuru wydobytego z góry Venčac. W centralnej nawie powieszony jest żyrandol z odwróconym do góry nogami krzyżem, symbolizującym żałobę narodu serbskiego po upadku Carstwa Serbskiego w wyniku bitwy na Kosowym Polu. Mauzoleum W cerkwi zostało pochowanych 29 członków dynastii Karadziordziewiciów. W południowym chórze spoczywa założyciel dynastii, Jerzy Czarny, w północnym chórze – Piotr I, natomiast pozostałe 27 osób pochowano w krypcie, gdzie znajduje się 12 pustych grobowców bez inskrypcji, w których mogą zostać pochowani wyłącznie kolejni członkowie rodu. W październiku 2012 roku pochowano tam Pawła Karadziordziewicia, a w maju 2013 roku – Piotra II wraz z matką i żoną. Trzy lata później w mauzoleum odbył się pogrzeb księcia Aleksandra Karadziordziewicia. Przypisy
Королевский мавзолей в Опленаце

Королевский мавзолей в Опленаце (также известный как Церковь Святого Георгия в Опленаце) — одна из самых значимых культурно-исторических достопримечательностей Сербии. Мавзолей, расположенный в Тополе, в самом сердце Шумадийского региона, служит усыпальницей для членов сербской королевской династии Карагеоргиевичей. История строительства Строительство мавзолея началось в 1909 году по инициативе короля Петра I Карагеоргиевича, который хотел создать место для упокоения членов своей семьи. Архитектором проекта был известный сербский архитектор Коста Йованович. Церковь была освящена в 1912 году, но строительные и отделочные работы продолжались вплоть до 1930 года. Архитектура и дизайн Мавзолей выполнен в стиле сербско-византийской архитектуры, что подчеркивается его монументальностью и использованием традиционных архитектурных элементов. Основной материал, использованный при строительстве, — белый мрамор, привезенный из острова Брач в Хорватии. Внутреннее убранство мавзолея поражает своим великолепием. Особое внимание привлекают мозаики, созданные по эскизам знаменитых сербских художников. Общая площадь мозаик составляет около 3,500 квадратных метров, что делает их одними из крупнейших в мире. Усыпальница Королевский мавзолей служит местом упокоения членов династии Карагеоргиевичей. Здесь похоронены король Петр I, его сын король Александр I, а также многие другие члены королевской семьи. Туризм и культурное значение Королевский мавзолей в Опленаце является популярной туристической достопримечательностью. Ежегодно его посещают тысячи туристов, желающих прикоснуться к истории и культуре Сербии. Мавзолей также играет важную роль в культурной и исторической памяти страны, являясь символом сербского национального возрождения и независимости. Мавзолей является частью комплекса Церкви святого Георгия (Опленац). Комплекс является культурной ценностью исключительной важности (национальный реестровый номер СК 261). Примечания
Oplenac

Oplenac (serbisk kyrilliska: Опленац) är den serbiska kungafamiljen Karađorđevićs historiska mausoleum. Det är beläget i staden Topola i regionen Šumadija i centrala Serbien. Anläggningen är känd för Helige Georgs kyrka (Црква Светог Георгија/Crkva Svetog Georgija), som byggdes på initiativ av kung Peter I av Serbien. Kyrkan är helgad åt den romerske martyren, soldaten och helgonet Helige Göran och tillhör Šumadijas eparki (eparki är Östortodoxa kyrkans motsvarighet till stift) i den Serbisk-ortodoxa kyrkan. 22 medlemmar från sex generationer Karađorđević har fått sina vilorum i kyrkan. Historik Kyrkan började att byggas år 1907 men stod inte klar förrän flera år senare. Den ursprungliga idén som Peter I hade var att rista in namnen på alla soldater och officerare som hade stupat i Balkankrigen (1912–1913) på kyrkans väggar. Men eftersom den inte var helt fullbordad och första världskriget (1914–1918) började övergavs den idén. Istället dekorerades kyrkans insida med mosaik, vilket skulle vara ett slags museum av reproduktioner av de vackraste och heligaste fresker från den serbiska medeltida konsten. Inne i kyrkan finns 725 reproducerade fresker från 60 serbiska medeltida kyrkor och kloster. På de 725 målade kompositionerna (513 i kyrkan och 212 i kryptan) återfinns 1 500 personer. Mosaiken täcker en total areal om 3500 kvadratmeter och består av över 40 miljoner mosaikbitar med 15 000 olika sorters färger. Bilder Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Oplenac.
Термоелектрана Костолац А

Термоелектрана „Костолац А“ (ТЕ „Костолац А“ или ТЕ-КО А) ради у оквиру привредног друштва Термоелектране и копови „Костолац“ д.о.о. Термоелектране „Костолац“ су друге по величини термоелектране у Србији, која се снабдевају нискокалоричним лигнитом из Костолачких површинских копова. Налази се десној обали Дунава 50 km низводно од Београда, у Костолцу. Састоји се од два блока: А1 производног капацитета од 100 MW, који је почео са производњом 1967. године и блока А2 са капацитетом 210 MW, који је отпочео са производњом 1980. године.: Види још Термоелектрана Костолац Б Референце
Deutsche Schule Belgrad

Die Deutsche Schule Belgrad (DSB) ist die einzige deutsche Auslandsschule in Serbien. Sie betreut und unterrichtet Kinder vom Kindergarten bis zur 12. Klasse. Seit dem Schuljahr 2011/12 wird jährlich das Abitur abgenommen. Gegründet wurde die Schule im Jahre 1854 mit 23 Schülern. Die Schulleiterin ist Drinka Blome und es unterrichten ca. 35 Lehrkräfte an der Schule. Die Unterrichtssprache ist Deutsch. An der Schule werden auch Serbisch als Landesspreche und Serbisch als Fremdsprache, Englisch und Französisch unterrichtet. Neben der Allgemeinen Hochschulreife (Abitur) nach 12 Schuljahren kann auch ein qualifizierender Hauptschulabschluss (nach der 9. Jahrgangsstufe) sowie ein mittlerer Schulabschluss (nach der 10. Jahrgangsstufe) erworben werden. Alle Abschlüsse werden in Deutschland anerkannt. Seit dem 30. September 2013 befinden sich Grundschule und Sekundarstufe in einem sanierten Gebäude in der Petra Čajkovskog im Stadtteil Senjak. Auf dem Gelände befinden sich neben Ginkgo- und Ahorn- auch zwei Maulbeerbäume. Es gibt Fachräume für Biologie-/Chemie, Physik, Kunst, Musik und Informatik sowie eine Sporthalle. Der Unterricht findet ansonsten in Klassenzimmern statt, die über eine moderne technisch-mediale Ausstattung verfügen. Die Schule ist in der Region ein wichtiger Standortfaktor, unter anderem für die serbisch-deutsche Wirtschaft, die serbischen und deutschen Bildungspartner oder für serbisch-deutsche politische und kulturelle Institutionen. Darüber hinaus ist sie auch für Familien aus Österreich und der Schweiz ein wichtiger Bildungspartner. Die Schule trägt das Gütesiegel Exzellente Deutsche Auslandsschule. Dies wurde zuletzt bei der BLI 3.0 im November 2021 bestätigt. Sie wird von der Zentralstelle für das Auslandsschulwesen gefördert. Weblinks Website der Schule. 12. März 2026; abgerufen am 2. Juni 2026. Einzelnachweise
Немачка школа у Београду

Немачка школа у Београду (ДСБ) једина је немачка школа у иностранству у Србији. Чува децу у обданишту и предаје до 12. разреда. Матура се одржава сваке године од школске 2011/12. Школа је основана 1854. године са 23 ученика. Директор је Ралф Наеве у школи предаје 35 наставника. Језик наставе је у основи немачки. Постоје и часови српског као матерњег и српског као страног језика. Поред опште квалификације за упис у високо образовање (Абитур) након 12 школских година, могу се добити и сведочанство о средњој школи (након 9. разреда) и сведочанство средње школе (након 10. разреда). Све квалификације су признате у Немачкој. Од 30. септембра 2013. године основне и средње школе налазе се у реновираној згради у улици Петра Чајковског на Сењаку. Поред стабала гинкоа и јавора, на локалитету се налазе и два стабла дуда. Постоје следећи специјализовани кабинети: Лабораторија за биологију/хемију Лабораторија за физику Кабинет за уметност Музички кабинет Кабинет информатике Теретана Настава се иначе одвија у учионицама које имају савремену техничку и медијску опрему. Школа је важан фактор локације у региону, на пример за српско-немачку привреду, српске и немачке образовне партнере или за српско-немачке политичке и културне институције. Такође је важан образовни партнер за породице из Аустрије и Швајцарске. Поред тога, ДСБ носи печат квалитета „Одлична немачка школа у иностранству“. Ово је последњи пут потврђено на БЛИ 3.0 у новембру 2021. Види још Школство у Србији Референце Спољашње везе Управа школе Deutsche Schule Belgrade Nemačka škola Beograd | IBF
Petnická jeskyně

Petnická jeskyně (srbsky v cyrilici Петнићка пећина, v latince Petnićka pećina) se nachází v Petnici, asi 7 km jihovýchodně od Valjeva, v Srbsku. Jeskyni tvoří okolo šesti set metrů chodeb, které lze rozdělit na dva celky: horní a dolní. Horní je sice rozsáhlejší, v dolním je však monumentální "vstup" do jeskyně – veliký skalní převis a také vyvěračka říčky Banja. V horní části jeskyně lze nalézt velikou prostoru s dvěma "otvory" ve skále, kterými do jeskyně přichází částečně světlo. Archeologické výzkumy, které v jeskyni proběhly v roce 1969, odhalily přítomnost lidí z doby před šesti tisíci lety, stejně jako části výzbroje vojáků římské armády. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Petnická jeskyně na Wikimedia Commons
Ukrainische Botschaft in Belgrad

Die Ukrainische Botschaft in Belgrad ist die diplomatische Vertretung der Ukraine in Serbien. Das Botschaftsgebäude befindet sich in der Paje Adamova in Belgrad. Ukrainischer Botschafter in Serbien ist seit Juli 2015 Oleksandr Aleksandrowytsch. Geschichte Nach dem Zerfall der Sowjetunion erklärte sich die Ukraine im August 1991 für unabhängig. Die Aufnahme diplomatischer Beziehungen zur Bundesrepublik Jugoslawien wurde am 15. April 1994 vereinbart. Die Botschaft in der Josipa Slovenskog in Belgrad wurde 1995 eröffnet. Als erster Botschafter wurde Anatolij Schostak im August 1996 akkreditiert, er diente von 1993 bis 1995 als Generalkonsul und dann als Geschäftsträger. Mit Schwerpunkt in der Vojvodina leben in Serbien etwa 16.000 Russinen und etwa 5.000 Ukrainer (Volkszählung 2002). Sie sind Nachkommen von geschätzt 30.000 Ukrainern, die in den 1920er Jahren in das Königreich Serbien geflohen sind. In der Vojvodina ist die jugoslawo-russinische Sprache eine anerkannte Amtssprache. Neben Unterricht in dieser Sprache wird an 12 Schulen und an der Universität Belgrad auch Ukrainisch unterrichtet. Eine Reihe von Abkommen und Vereinbarungen mit dem sozialistischen Jugoslawien besteht weiterhin. Konsulareinrichtungen der Ukraine in Serbien Konsularabteilung der Botschaft der Ukraine in Belgrad Generalkonsulat in Belgrad 1993–1995 Botschaftsgebäude in Serbien Sitz der Botschaft ist seit Dezember 2009 in der Paje Adamova 4 (Паје Адамова) im Süden der serbischen Hauptstadt. Botschafter und Geschäftsträger der Ukraine in Serbien Wadim Primatschenko (Geschäftsträger, 1995) Wadim Primatschenko (Botschafter, 1996–1998) Wolodimir Furkalo (1998–2001) Anatolij Schostak (2001–2003) Ruslan Demtschenko (2003–2005) Anatolij Olijnik (2005–2009) Wiktor Nedopas (2009–2013) Oleksandr Kiritschenko (Geschäftsträger, 2013–2014) Mikola Dschigun (Geschäftsträger, 2014–2015) Oleksandr Aleksandrowytsch (2015–) Siehe auch Liste der Auslandsvertretungen der Ukraine Weblinks Botschaft der Ukraine in Serbien (englisch) Fußnoten
Embajada de Ucrania en Serbia

La Embajada de Ucrania en Belgrado es la misión diplomática de Ucrania en Serbia. El edificio de la embajada se encuentra en la calle Paje Adamova en Belgrado. El embajador de Ucrania en Serbia ha sido Oleksandr Aleksandrovich desde 2015.​ Historia El 15 de abril de 1994, se establacieron relaciones diplomáticas entre la República Federal de Yugoslavia y Ucrania.​ La Embajada de Ucrania en Belgrado abrió en 1995 en la República Federal Yugoslavia, pero hoy funcciona como la embajada de Ucrania en Serbia.​ Embajadores Viacheslav Prokopóvich (1919) Grigori Mikitéi (1919-1920) Vadym Prymachenko (1993-1996) Volodimir Furkalo (1998-2001) Anatoliy Shostak (2001-2003) Ruslan Demchenko (2003-2005) Anatoliy Oliynik (2005-2009) Viktor Nedopas (2009-2015) Oleksandr Aleksandrovych (2015-2021) Volodímir Tolkach (2021-) Véase también Misiones diplomáticas de Ucrania Referencias
Ambassade van Oekraïne in Servië

De ambassade van Oekraïne in Servië is de vertegenwoordiging van Oekraïne in de Servische hoofdstad Belgrado. De ambassade is gevestigd aan de Paje Adamova 4 in Belgrado, en werd geopend in 1995. Ze behartigt sinds 15 april 1994 de belangen van Oekraïne en de relaties tussen Oekraïne en Servië. Eerder zat de ambassade in de Ulica Josipa Slovenskog en in ergens tussen 2003 en 2005 verhuisde de ambassade naar de Bulevard Oslobedjenja 87. In 2009 verhuisde de ambassade naar de Paje Adamova 4. Ambassadeurs Vadym Prymatsjenko, 1993-1996 Volodymyr Foerkalo, 1998-2001 Anatolij Sjostak, 2001-2003 Roeslan Demtsjenko, 2003-2005 Anatolij Olijnik , 2005-2009 Viktor Nedopas, 2009-2015 Oleksandr Aleksandrovytsj, 2015- Sinds 2 juni 2015 is Oleksandr Aleksandrovytsj de ambassadeur. Externe link Website
Embaixada da Ucrânia na Sérvia

A Embaixada da Ucrânia na Sérvia é uma missão diplomática da Ucrânia na Sérvia, localizada na capital Belgrado. História das relações diplomáticas As relações diplomáticas ao nível das embaixadas entre a Ucrânia e a República Federal da Jugoslávia (RFJ) foram estabelecidas em 15 de Abril de 1994. Em 1995, foi inaugurada a primeira Embaixada da Ucrânia na República Federal da Jugoslávia. A embaixada estava localizada em Belgrado, Rua Josyp Slovenskeho. Posteriormente, a Embaixada mudou-se para novas instalações em Belgrado, Oslobodjenje Boulevard 87. Em 1 de dezembro de 2009, o Governo da Ucrânia comprou um novo edifício para a Embaixada da Ucrânia em Belgrado na Rua Paje Adamova 4. Acordos bilaterais Até 2018, a Ucrânia e a Sérvia desenvolveram 73 documentos bilaterais, incluindo 4 interestaduais, 18 intergovernamentais, 23 interministeriais, 6 acordos regionais, 10 memorandos e 12 protocolos. 4 acordos assinados aguardam ratificação. Embaixadores Esta é uma lista dos embaixadores ucranianos na Sérvia: Vadym Prymachenko, 1993-1996 Volodimir Furkalo, 1998-2001 Anatolii Shostak, 2001-2003 Ruslan Demchenko, 2003-2005 Anatolii Oliynik, 2005-2009 Victor Nedopas, 2009-2015 Oleksandr Aleksandrovych, 2015- Em 2017, Aleksandrovych voltou à Sérvia para continuar no seu posto, apesar dos apelos sérvios para expulsá-lo. Aleksandrovych afirmou que a Rússia usa a Sérvia para prejudicar a Europa ao desestabilizar a região. Aleksandrovich foi criticado por duvidar da neutralidade da Sérvia em relação aos problemas da Ucrânia com a Rússia, já que a Sérvia não impede os cidadãos sérvios na batalha de fronteira oriental com a Rússia. Aleksandrovich disse que embora a Sérvia tenha aprovado uma lei em 2014 contra os seus cidadãos que lutam em guerras estrangeiras, ainda existem 300 mercenários sérvios em Donbass. Referências
Посольство Украины в Сербии

Посольство Украины в Сербии (укр. Посольство України в Сербії, серб. Амбасада Украјине у Београду) — дипломатическое представительство Украины в Сербии, расположенное в столице Сербии городе Белграде. Задачи посольства Основная задача Посольства Украины в Белграде представлять интересы Украины, способствовать развитию политических, экономических, культурных, научных и других связей, а также защищать права и интересы граждан и юридических лиц Украины, которые находятся на территории Сербии. Посольство способствует развитию межгосударственных отношений между Украиной и Сербией на всех уровнях, с целью обеспечения гармоничного развития взаимных отношений, а также сотрудничества по вопросам, представляющим взаимный интерес. Посольство выполняет также консульские функции. История дипломатических отношений Дипломатические отношения на уровне посольств между Украиной и Союзной Республикой Югославией (СРЮ) были установлены 15 апреля 1994 года. В 1995 году было торжественно открыто первое Посольство Украины в Союзной Республике Югославия. Посольство размещалось по адресу: Белград, улицы Иосифа Словенского. Впоследствии Посольство переселилось в новое помещение по адресу: Белград, бульвар Освобождения 87. 1 декабря 2009 года правительство Украины приобрело новое здание под посольство Украины в Белграде по адресу улице Пае Адамова 4. Руководители дипломатической миссии Прокопович Вячеслав Константинович (1919) Микитей Григорий Йосипович (1919—1920) Примаченко Вадим Викторович (1992—1995), генеральный консул Примаченко Вадим Викторович (1995—1996), временный поверенный Примаченко Вадим Викторович (3 июля 1996 — 1 апреля 1998), посол Фуркало Владимир Васильевич (15 октября 1998 — 12 ноября 2001) Шостак Анатолий Николаевич (15 ноября 2001 — 18 июня 2003) Демченко, Руслан Михайлович (18 августа 2003 — 17 мая 2005) Олейник Анатолий Тимофеевич (3 ноября 2005 — 15 июля 2009) Недопас Виктор Юрьевич (15 июля 2009 — 11 октября 2013) Кириченко Александр Васильевич (2013—2014) временный поверенный Джигун Николай Валерьевич (2014—2015) временный поверенный Александрович Александр Ярославович (2 июня 2015 — 13 декабря 2021) Толкач Владимир Сергеевич (13 декабря 2021 — 27 ноября 2025) Литвиненко Александр Валерьевич (с 27 ноября 2025) См. также Украинско-сербские отношения Список дипломатических миссий Украины Примечания
Амбасада Украјине у Београду

Амбасада Украјине у Републици Србији (укр. Посольство України в Республіці Сербія) је дипломатско представништво Украјине у Републике Србије. Налази се у улици Паје Адамова 4, Београд, Републике Србије. Тренутни украјински амбасадор је Володимир Толкач. Историја дипломатских односа Дипломатски односи на нивоу амбасада између Украјине и Савезне Републике Југославије (СРЈ) су успостављени 15. априла 1994. године. Од 2015. године Олександр Александрович на дужности амбасадора Украјине у Србији. Види још Амбасада Републике Србије у Кијеву Референце Спољашње везе Otvaranje Ambasade Ukrajine u Srbiji Службена страница Амбасаде Републике Србије у Кијев
Посольство України в Сербії

Посольство України в Республіці Сербія — дипломатична місія України в Сербії, знаходиться в Белграді. Завдання посольства Основне завдання Посольства України в Белграді представляти інтереси України, сприяти розвиткові політичних, економічних, культурних, наукових та інших зв'язків, а також захищати права та інтереси громадян і юридичних осіб України, які перебувають на території Сербії. Посольство сприяє розвиткові міждержавних відносин між Україною і Сербією на всіх рівнях, з метою забезпечення гармонійного розвитку взаємних відносин, а також співробітництва з питань, що становлять взаємний інтерес. Посольство виконує також консульські функції. Історія дипломатичних відносин Дипломатичні відносини на рівні посольств між Україною і Союзною Республікою Югославією (СРЮ) були встановлені 15 квітня 1994 року. У 1995 році було урочисто відкрито перше Посольство України в Союзній Республіці Югославія. Посольство розміщувалось за адресою: Белград, вулиці Йосипа Словенського. Згодом Посольство переселилось в нове приміщення за адресою: Белград, бульвар Ослободження 87. 1 грудня 2009 року Уряд України придбав новий будинок під Посольство України в Белграді по вулиці Пає Адамова 4. Двосторонні угоди Станом на 2018 рік Україна та Сербія уклали 73 двосторонні угоди, в тому числі 4 міждержавних, 18 міжурядових, 23 міжміністерських, 6 регіональних угод, 10 меморандумів, 12 протоколів. Ще 4 підписані угоди чекають на ратифікацію. Керівники дипломатичної місії Прокопович В'ячеслав Костянтинович (1919) Микитей Григорій Йосипович (1919–1920) Примаченко Вадим Вікторович (1993–1995), генеральний консул Примаченко Вадим Вікторович (1995–1996), т.п. Примаченко Вадим Вікторович (1996–1998), посол Фуркало Володимир Васильович (1998–2001) Шостак Анатолій Миколайович (2001–2003) Демченко Руслан Михайлович (2003–2005) Олійник Анатолій Тимофійович (2005–2009) Недопас Віктор Юрійович (2009–2013) Кириченко Олександр Васильович (2013–2014) т.п. Джигун Микола Валерійович (2014–2015) т.п. Філіпенко Євгенія Іллівна (2015) т.п. Александрович Олександр Ярославович (2015–2021) Толкач Володимир Сергійович (2021—2025) Литвиненко Олександр Валерійович (з 2025) Торгівельно-економічні відносини України та Сербії Відповідно до Державної служби статистики України, двостороня торгівля товарами та послугами між Україною та Республікою Сербія загалом складає 245 мільйонів доларів. експорт товарів сягнув 107,8 мільйонів доларів; імпорт товарів сягнув 124,8 мільйонів доларів; експорт послуг сягнув 9,9 мільйонів доларів; імпорт послуг сягнув 3,3 мільйонів доларів; Відповідно до Державної служби статистики України, станом на 31 грудня 2019 року обсяг сербських інвестицій в українську економіку склав 33.2 мільйонів доларів, що на 0.6 мільйонів менше, ніж минулого року. Відповідно до Міністерства фінансів Республіки Сербія, близько тисячі підприємств співпрацюють з Україною. Див. також Українсько-сербські відносини Український дипломатичний корпус Список дипломатичних місій України Посольство Сербії в Україні Примітки Посилання Посольство України у Сербії Міністерство закордонних справ України
Глоговичко језеро

Глоговичко језеро је вештачко језеро које се налази код села Салаш на територији града Зајечара. Језеро је настало преграђивањем Глоговичке реке по којој носи име и простире се на површини од једног хектара. Положај Глоговичко језеро се налази на територији села Салаш у близини тромеђе са Дубочаном и Малом Јасиковом. Језеро је удаљено 2 km западно од Салаша и 26 km северно од Зајечара, а до њега се може стићи преко пута Салаш−Глоговица од кога се одваја колски пут у лошем стању који води директно до језера. Карактеристике Акумулационо језеро настало је 1964. године преграђивањем Воденичке (Глоговичке) реке у сврху наводњавања обрадивих површина у власништву Пољопривредног добра „Салаш”. По називу реке акумулација је тада названа „Воденичка река” и представља настарије вештачко језеро на територији града Зајечара. Језеро се простире на површини од 10.000 m² (1 ha) са просечном дубином од 8 m, а највећом од 12 m. Брана којом је преграђена Воденичка река висока је 14 m и дугачка 60 m. Брана језера, али и само језеро се још назива и Дубочанска брана по селу Дубочане које се налази западно од језера. Да би се одржао висок квалитет воде акумулације Воденичке реке на њеној притоци, 1988. године изграђена је ниска брана за заустављање наноса која се више пута показала оправданом. Вода језера је тамнозелена, благо замућена и богата ситнијом рибом. Нема уређену плажу, па га купачи ретко посећују, али га риболовци радо посећују јер је богато ситнијом рибом али и због ретке посећености и природе. Референце Спољашње везе Медији везани за Глоговичко језеро на Викимедијиној остави