NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Театар Вук

Театар Вук је установа културе у Београду, смештена на Звездари, у Булевару краља Александра 77а. Настао је из некадашње Установе културе „Вук Стефановић Караџић”, а од 2014. године налази се под ингеренцијом Града Београда. Институција је замишљена као уметнички полигон који позориште ставља у први план, али не умањује значај других уметничких дисциплина. Усмерен је пре свега ка младима и представља "прву шансу" новим уметницима и ствараоцима на њиховом професионалном путу. Историја Зграда (Дом културе) Зграда у Булевару краља Александра 77а, у којој се данас налази Театар Вук, подигнута је педесетих година 20. века и у њој се првобитно налазио Дом културе „Вук Караџић“. Током деведесетих година, у време ембарга, театар који је деловао у оквиру ове установе био је једина позоришна трупа из СР Југославије која је имала гостовање у Америци. Оснивање УК „Вук Караџић” и преузимање Општина Звездара је 2005. године у овој згради званично основала Установу културе „Вук Kараџић”. Међутим, због нагомиланих дуговања, општина Звездара је крајем 2014. покренула поступак ликвидације. Наредне, 2015. године, установа прелази из општинске у надлежност Града Београда, мења име у УК „Вук Стефановић Kараџић”, а за директора је именован глумац Светислав Гонцић. Преименовање у Театар Вук Године 2019, донета је одлука да Установа културе „Вук Стефановић Kараџић” поново промени име, овога пута у Театар Вук. У званичном образложењу је наведено да нови назив, који је краћи и једноставнији, треба да олакша комуникацију са иностраним позориштима, као и маркетиншке и рекламне активности. Концепт и програм Театар Вук је конципиран као отворена платформа за уметнике и публику. Осим примарне позоришне делатности, која се развија кроз сопствене продукције, копродукције и гостујуће пројекте, Театар Вук организује и додатне програме. Циљ је да установа постане место сусрета савремених уметничких трендова, презентације нових талената и место дијалога о феноменима савременог друштва. Види још Списак позоришта у Србији Градска општина Звездара Референце Спољашње везе Званични веб-сајт Знаменитости Београда - Театар Вук (Belgrade Beat)
Дом здравља Нови Београд

Дом здравља Нови Београд је здравствени центар у Београду, који се налази на територији градске општине Нови Београд. Опште информације Дом здравља Нови Београд пружа осигураницима превентивне, дијагностичке, терапијске и рехабилитационе услуге у циљу спречавања, сузбијања, раног откривања и лечења болести и повреда. Службе овог здравственог центра распоређене су у три огранка, шест амбуланти, три здравствене станице и тринаест стоматолошких амбуланти у предшколским и школским установама. Године 1948. основан је Дом здравља Нови Београда, када започиње и градња Новог Београда. У почетку је овај центар био амбуланта, затим здравствена станица, а од 24. априла 1953. године решењем Народног одбора града Београда постаје Дом здравља. Поред главне зграде, објекте Дома здравља Нови Београду чине: Огранак Дома здравља Нови Београд у Нехруовој, огранак Дома здравља Нови Београд у Омладинских бригада, Здравствена станица „Ледине”, Здравствена станица „Блок 28”, Здравствена станица „Бежанијска коса”, Амбуланта опште медицине „Сава центар”, Амбуланта опште медицине „Енергопројект”, Амбуланта опште медицине „Старо сајмиште”, Амбуланта опште медицине „Београдске електране” и Амбуланта опште медицине „Србијагас”. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Дом здравља Раковица

Дом здравља Раковица је здравствени центар у Београду, који се налази на територији градске општине Раковица, на адреси Краљице Јелене 22. Опште информације Дом здравља Раковица једина је здравствена установа у истоименој општини, која покрива 3000 ха и где живи 120.000 становника. Насеља заузимају велику територију, непрекидно се шире и имају стални пораст броја становника. Подељен је у 4 здравствене станице и 10 стоматолошких ординација у школама. Поред тога пацијентима је омогућено лечење и контрола здравља и у кућним условима. Различити облици делатности установе ( прегледи и лечење код изабраног лекара, консултативни прегледи, лабораторијска, рендген и ултразвучна дијагностика, рехабилитација, стоматолошка заштита, специфична здравствена заштита на раду...) су организовани кроз рад 9 организационих јединица односно служби. Град Београд оснивач је Дома здравља Раковица, а установу највећим делом финасира Републички фонд за здравствено осигурање. Инвестиције и опрема се финансирају из средстава оснивача, Министарства здравља Републике Србије и сопствених прихода. Године 2018. укупан број запослених у овој установи износио је 435, односно 370 медицинског, а 65 људи немедицинског кадра. Годишње се у овој установи пружи око 2.000.000 услуга и то : 660.000 лекарских прегледа, 1.440.000 превентивних дијагностичких и терапијских услуга. Просечни становник Раковице годишње посети свог изабраног лекара 5 пута, специјалисту консултанта 1 пут, стоматолога 0,8 пута; обави 0,2 радиолошка или ултразвучна дијагностичка прегледа и 7 лабораторијских анализа, добије 5 других дијагностичких или терапијских услуга, и 0.4 превентивна савета. Поред главног објекта, огранци дома здравља постоје у насељима Раковица II, Канарево брдо, Лабудово брдо и у Реснику. Слава Дома здравља Раковица је Свети Василије Велики. Историјат Непосредног након Другог светског рата у Раковици је био по један лекар, медицинска сестра и административни радник и они су били зачетници здравствене заштите у на овој територији. Након развитка индустрије повећао се број становника и потреба за здравственим услугама. Дом здравља Раковица основан је 1953. године као први здравствени центар на овој територији, скромних услова, деловао је у стамбеним објектима где су радиле службе опште медицине, гинекологије и стоматологије. Дом здравља се постепено развијао и формирали су се огранци, односно амбулантне у Кијеву, Реснику, на Лабудовом брду и Кошутњаку. Године 1959. у Раковици је отворен диспанзер за мајку и дете, а три године касније још један објекат за општу медицину и стоматологију, све у оквиру Дома здравља Раковица. На Лабудовом брду се 1976. године адаптирао простор за здравствену станицу, а 1978. је завршена изградња великог објеката на Канаревом брду, где су смештене и све дијагностичке и консултативне службе. Савремена здравствена станица отворена је у Реснику 1991. године, а 2017. нови и модеран објекат на Лабудовом брду. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
ОШ „Сава Јовановић Сирогојно” Земун

Основна школа „Сава Јовановић Сирогојно” налази се у Призренској улици бр. 37, у Земуну, на подручју града Београда. У школи се oд 1966. године образују деца са посебним потребама: ученици са сметњама у учењу, ученици са интелектуалном ометеношћу и деца са проблемима аутистичног спектра. У школи се тренутно образује преко 130 ученика. Опис школе Настава се обавља у реновираној и пространој згради, опремљеној сензорном собом, сланом пећином и потребним наставним средствима а школа је једна од највећих оваквог типа у Београду и Србији. ОШ „Сава Јовановић Сирогојно” поред одељења у матичној школи у Земуну има и издвојена одељења у Батајници, Добановцима, Јакову и Сурчину. Један од главних циљева школе је пружање подршке и помоћи деци да се што боље социјализују и интегришу у друштвену заједницу. Упоредо са интензивним саветодавним радом са децом и родитељима, школа се труди да упозна ширу заједницу са проблемима са којима се ова деца и њихови родитељи сусрећу, како би и њих и њихове проблеме учинилa видљивим другима. Почевши од школске 2012/13.године настава се одвија према плановима за редовну школу, а уз коришћење Индивидуалних образовних планова. Велика пажња се посвећује и ваннаставним активностима. Деца су укључена у рад Секције рукотворина, Сценске и Спортско-саобраћајне секције као и у рад радионица/дружионица. Кроз радионице се развија манипулативна спретност деце, љубав према традицији и култури, ликовно-естетски сензибилитет, креативност. Са ученицима ради стручно наставно особље-дипломирани дефектолози, олигофренолошког смера и остручени предметни наставници (за физичко васпитање, музичку и ликовну културу, веронауку. ОШ „Сава Јовановић Сирогојно” пригодним активностима обележава датуме од светског и домаћег интереса, као што су: 8. март, Међународни дани борбе против вршњачког насиља, Међународни дан живота, Национални дан без дуванског дима, Нова година, Међународни дан школских библиотека, и др., учествује на спортским и другим такмичењима, ликовним конкурсима. Како доћи До школе је могуће доћи линијама градског превоза 17, 18, 45, 612, 706, 83, 85, до оближњих аутобуских станица Задругарска и Филипа Вишњића. Референце
ОШ „Станко Марић“

Основна школа „Станко Марић“ налази се у улици Учитеља Цвеје 5 (XX нова 5), у насељу Угриновци у општини Земун, на подручју града Београда. Име носи по партизанском учитељу Станку Марићу. Прва школа у овом насељу отворена је још 1761. године, а прва школска зграда сазидана је крајем деветнаестог века. Зграда у којој се данас одвија настава изграђена је 1987. године. Школа поседује одлично опремљен информатички кабинет. Школско двориште два пута је проглашавано за најуређеније школско двориште у општини Земун. Историја школе Основна школа „Станко Марић“ у Угриновцима је школа која има завидну историјску прошлост. Прва школа отворена је 1761. године, била је поред цркве и имала два разреда, а наставу су држали свештеници. Поп Јефтимије Ивановић децу је учио срицању, читању, писању, катихизису и псалмима. Први учитељи су се појавили почетком 19. века. То су били Христифор Јелесић и Арон Ђукић. Број ученика у школској 1802/3 је био 27, 1842/3 - 59, а 1871/2 мушке деце у школи било је 35 а женске 18. 1890. место добија школску зграду са три учионице од којих је једна била посебно дограђена у дворишту школе. 1911. сазидана је нова школска зграда на месту где се данас налази дечији вртић. Том приликом је на пергаменту исписана СПОМЕНИЦА и стављена у темељ зграде. Зграда је прављена о трошку општине и плаћена 18 000 круна. Школа је била петогодишња. Обзиром да је запаљена и после ослобођења обновљена – приликом копања темеља извађена је флаша са пергаментом. По завршетку Другог светског рата мештани су, уз помоћ надлежних институција подигли зграду која је и дан данас у функцији васпитно-образовног рада тачније у њој се организује рад са децом предшколског узраста. Школа у Угриновцима носи име по сеоском учитељу који је погинуо у другом светском рату. Опис школе Садашња школа је наменски изграђена, од 1983. до 1987. године, због повећања броја ученика и данас се у њој одвија настава у 23 одељења, 12 одељења старијих разреда и 11 одељења млађих разреда. Школа располаже фискултурном салом изграђеном 1992. године која је саставни део школске зграде, као и школским двориштем са три спортска терена, за фудбал, кошарку и одбојку. У склопу школског дворишта налази се и Еко-етно учионица где ученици могу такође реализовати активности везане за продужени боравак. Већ неколико година уназад ради се на томе да се класичне учионице постепено претворе у специјализоване кабинете. У дворишту постоји и пољска учионица која доприноси квалитетнијој реализацији часова како допунске, додатне наставе и ваннаставних активности тако и једног броја часова редовне наставе. Школске 2009/10. године, по први пут, по добијању одобрења од Министарства просвете, организован је продужени боравак ученика. Основни циљ продуженог боравка је да се ученици оспособе да сами организују рад и да се наведу да активно учествују у процесу организације рада. Дете развија позитивне међуљудске односе дружећи се, договарајући се и помажући вршњацима у потпуно опуштеној атмосфери. Продужени боравак деце одвија се у две смене: од 12,00 до 17,00 часова (за преподневну смену) и од 07,00 до 14,00 часова ( за поподневну смену). Референце
ОШ „Краљица Марија” Београд

ОШ „Краљица Марија” једна је од основних школа у општини Палилула. Налази се у улици Михаја Еминескуа 65, у насељу Овча а основана је 2014. године. Опште информације Школа се налази у београдском насељу Овча на Палилули, а први пут је примила ђаке 1. септембра 2014. године. На месту данашње школе налазило се издвојено одељење ОШ „Васа Пелагић” из Котежа, да би се на иницијативу родитеља овчанских ђака данашња школа осамосталила, одлуком Скупштине града Београда. Једноспратна зграда у Улици Михаја Еминескуа изграђена је из темеља током 2012. године, док су у претходном објекту учионице биле импровизоване, а настава се одвијала у три смене. Зграда је реконструисана средствима града Београда, а дограђен је и додатни простор, док је радове извело грађевинско предузеће „Златибор градња“ из Београда. Након завршетка радова објекат је имао 16 учионица за класичну наставу са по тридесет места, кабинете за информатику и предшколце, зборницу, као и канцеларије за психолога, педагога, директора и секретара школе. У оквиру реконструкције сређени су водоводни систем и санитарни чвор, а реконструисана је и фискултурна сала, уређена котларница, уграђен лифт, рампе и тоалет за особе са инвалидитетом. Школско двориште је проширено, посађено је зеленило, а школа је добила и ограђени спортски терен. Школа је добила име по краљици Марији Карађорђевић, супрузи краља Александра I и мајци последњег југословенског краља, Петра II. У школи се уче енглески и француски језик, а за ученике првог и другог разреда постоји могућност коришћења продуженог боравка. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
ОШ „Владимир Роловић” Раковица

ОШ „Владимир Роловић” једна је од основних школа у општини Раковица. Налази се у улици Омладинско шеталиште 10, а основана је 1970. године. Опште информације Налази се у насељу Петлово брдо, а наставу изводи у два два објекта и то у матичној школи која се налази у улици Омладинско шеталиште 10 и издвојеном одељењу у Улици 18. октобра 108. Школа је основана 1970. године, а са радом је почела септембра 1970. године, док извдојено одељење школе постоји још од 1965. године. Школу похађа више од 850 ученика од првог до осмог разреда у две смене. Школа је носилац Доситејеве награде, плакете пројекта „Моја школа – школа без насиља“ и учесник ДИЛС пројекта, а носи име по Владимиру Роловићу, учеснику Народноослободилачке борбе, друштвено-политичком раднику СФРЈ и СР Црне Горе, амбасадору и народном хероју Југославије. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
ОШ „Ослободиоци Београда” Београд

ОШ „Ослободиоци Београда” једна је од основних школа у општини Палилула. Налази се у Прерадовићевој улици 2. Опште информације Школа је окружена спортским теренима, парком, халом Александар Николић, Дечјим културним центром, базеном Ташмајдан и библиотеком „Милутин Бојић” са којим има сарадњу. Око школске зграде налази се парк који се простире на 2500m² и спортски терени површине 2000m². У оквиру школе постоје литерарна, драмско-рецитаторска, ритмичка, ликовна секција и оригами за ученике млађих разреда. Соло певачи, мали и велики хор и оркестар чине темељ културне и јавне делатности школе. У школи се учи енглески језик од првог разреда, док у петом разреду постоји могућност избора између француског или руског језика. Настава пливања одржава се на базену Ташмајдан. Галерија Референце Спољашње везе Медији везани за ОШ „Ослободиоци Београда” Београд на Викимедијиној остави Званични веб-сајт
ОШ „Десанка Максимовић” Београд

Основна школа „Десанка Максимовић” је основна школа која се налази у општини Звездара, у Београду. Школа је почела са радом 15. јануара 1964. године под именом ОШ „Братство и јединство”, док је 27. јануара 1993. године преименована у ОШ „Десанка Максимовић”, по српској песникињи Десанки Максимовић. Референце
Стадион ФК Дорћол

Стадион ФК Дорћол је фудбалски стадион у Београду на којем игра ФК ГСП Полет Дорћол. Стадион се налази у насељу Дорћол, у општини Стари Град, изграђен је 1929. године, а има капацитет од 1000 гледалаца. Референце
ОШ „Ћирило и Методије” Београд

ОШ „Ћирило и Методије” једна је од најстаријих основних школа, која се налази у градској општини Звездара. Опште информације Почетак рада школе датира од 1927. године са именом „Ћирило и Методије”, које се више пута мењало. Школа је стационирана у улици Учитељска 58 у Учитељском насељу. Налази се на површини од 5500 м2, настава се реализује у 11 учионица разредне наставе од I до IV разреда, укључујући 18 кабинета предметне наставе за старије разреде. Школа ради у две смене и има нешто мање од 1000 ђака распоређених у 36 одељења. Школско двориште је ограђено, а у оквиру њега налазе се спортски терени. Школа је била укључена у многе пројекте Министарства просвете и локалне самоуправе, „Школа без насиља”, Инклузија, „Професионална пракса на прелазу у средњу школу” и друге. Историјат Због урбаног насељавања данашњег Учитељског насеља, постојала је потреба за изградњом школе. Школске 1927/28. године Министарство просвете доноси решење којим се на Врачарском пољу отварају два комбинована одељења четворогодишње основне школе, а настава се изводи у четири у ту сврху изнајмљене приватне куће. То су биле Жицкова кафана у улици Живка Давидовића, кућа у улици Љубе Давидовића 49, кућа у Булевару краља Александра 340, а четврта је била у улици Воје Вељковића 2, у којој је у послератном периоду, све до осамдесетих година, била кафана Дуга, касније названа Орфеј. Године 1930. започета је изградња нове школске зграде на земљишту које су поклонили Живко и Настасија Давидовић, а која је 4. новембра 1931. године одлуком Министарства просвете добила назив Државна народна школа Ћирило и Методије. Када је Врачарско поље постало београдска општина, 1932. године, уз помоћ ђака и родитеља школа је завршена, а први ученици у њу примљени су током школске 1932/33. године. Године 1936. школа је надограђена са још шест учионица са пратећим просторијама, а две године касније у оквиру школе отворено је забавиште и два помоћна одељења. У том периоду у школи су се учили предмети као што су народни језик, рачун, веронаука, земљопис, историја, познавање природе и практична привредна знања, певање, телесно вежбање, цртање, ручни рад и лепо писање. На почетку Другог светског рата, школа је имала 22 одељења од првог до четвртог разреда, са два одељења забавишта. Прекид наставе трајао је од априлског бомбардовања Београда до септембарског почетка нове школске године. Као и већина других у Београду, школа је служила као касарна, народна кухиња, болница, а уједно и као школа. Многи ученици школе су погинули, па је у новембру 1944. године школа имала само 16 одељења. Од 20. маја 1945. године школа је носила назив Основна школа бр. 21. док током школске 1948/49. постаје осмогодишња и мења име у Осмољетка број 5. Данашњи назив, школа је добила током школске 1953/54. године. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Специјална основна школа „Драган Херцог”

Специјална основна школа „Драган Херцог”” је основна школа која се налази у београдској општини Савски венац, на адреси Војводе Миленка 33, а основана је 1969. године. Опште информације Залагањем здравствених и просветних радника, Скупштина града Београда је 1969. године донела одлуку о оснивању школе, а тада је добила назив „Основна школа за децу са специјалним здравственим проблемима”. Током школске 1969/70. имала је 34 одељења распоређених у пет београдских болница, али и кућну наставу. Укупно је било 38 запослених, од чега је њих 35 било ангажовано у настави. Две године касније, школа добија име по доктору Драгану Херцогу, младом лекару хуманисти који је, као члан мисије Међународног Црвеног крста трагично изгубио живот лечећи децу и помажући становништву грађанским ратом захваћене Бијафре (делу данашње Нигерије). Године 1972. школа је добила просторије у Улици Војводе Миленка број 33, у којима се и днаас налази. Током школске 1974/75. школа је имала 60 запослених, а десетак година касније њих 85. За свој рад школа је добила бројна признања, а 1984. године Доситејеву награду. Мисија школе је образовање деце која су привремено или трајно, услед здравствених проблема онемогућена да похађају наставу у матичним школама. Поред типичне настава, школа нуди болничку, кућну и наставу на даљину, као и инклузивно образовање. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
ОШ „Горња варош” Земун

Основна школа „Горња варош” налази се у улици Добановачкој 72, у Земуну. Историја Школа је основана 31. октобра 1799. на захтев живља Горње вароши, односно тадашњег српског дела Земуна. У данашњем центру ове општине у то време живело је немачко становништво које је имало своје школе. При Цркви Свете Тројице је дозвољено да се оснује школа за српско становништво, што је учинио митрополит Стефан Стратимировић. Првобитна зграда школе била је на истом месту. Крајем 19. века направљена је нова зграда, са друге стране цркве, и у том објекту она је радила све до 1968. када је на старом месту изграђено садашње школско здање. Дотадашња зграда коришћена је као други део школе па је претворена у школу за образовање одраслих, данас Школа за основно образовање одраслих „Бранко Пешић”. Школа никада није прекидала рад. Једино врло кратко у току Првог светског рата. Тада је једна мађарска јединица била смештена у школи. Између два светска рата звала се „Краљевић Андреј”, а после ослобађања од окупатора и „Владимир Назор”. Садашње школско здање подигнуто је у време градоначелниковања чувеног Бранка Пешића који је становао недалеко. Опис школе Настава у школи је организована у две смене, а за ученике 1. и 2. разреда постоји организован продужени боравак. Испред главног улаза школе је „мало двориште” које ученици, углавном, користе за дружење на великом одмору, док се иза школе налази велико школско двориште, са уређеним кошаркашким и фудбалским тереном. Школа има кабинете за предметну наставу, фискултурну салу, пространи хол, у коме се одржавају разне приредбе и прославе и организују изложбе учемичких радова. 2019. године, школа је прославила 220 година постојања, представом у „Мадленијануму”, доделом награда, хорским наступом и ђачком приредбом. Директор школе је уручио награде ђацима од 1. до 4. разреда поводом литерарног конкурса који је организовала школа. Након доделе награда, ђачки хор отпевао је песму посвећену школи и уследила је представа у којој су учествовали најмлађи ђаци. Види још Српска школа у Горњој вароши у Земуну Škola za osnovno obrazovanje odraslih „Branko Pešić” Референце
ОШ „Зага Маливук” (Београд)

Основна школа „Зага Маливук” је школа која се налази у градској општини Палилула, а основана је у августу 1961. године. Опште информације Школа се налази у београдском насељу Крњача, основана је у августу, а прве ђаке примила у септембру 1961. године. Обухвата целу територију насеља Крњача са месним заједницама Дунавски венац и Рева. Саграђена је на парцели која је површине 8350,51 м2 од чега на зграду отпада 2981,51 м2, на зелене површине 650 м2, трим стазу 300 м2, терен за рукомет 1700 м2 и кошаркашки терен који је површине 425 м2. Корисничка површина објекта школе је 2891,51 м2 и састоји се од 16 учионица, 2 кабинета за информатику фискултурну салу, библиотеку са читаоницом, радне просторије за стручне сараднике, директорку, секретарку и рачуноводство. Регистрована је код Окружног привредног суда, а зграда у целости задовољава потребе васпитно-образовног рада и ради у две смене. У оквиру школске библиотеке налази се више од 5000 књига. Носи име по Заги Маливук, учесници Народноослободилачке борбе и народној хероини Југославије. Историјат Школа је изграђена у августу 1961. године, а највећу заслугу за њено подизање имао је први директор Никола Митић. Школска зграда рађена ј у три етаже, прво је 1961. године саграђен део између хола и трпезарије, када је школа имала 9 учионица са 16 одељења и 553 ученика, док је наставу изводила 8 учитеља и 13 наставника. Након изградње друге етаже број ученика се повећавао, а тада су направљени хол, канцеларије, две учионице, фиксултурна сала и 4 учионице на спрату. Након изградње ОШ „Васа Пелагић” у Котежу 1971. године, део ученика и наставног особља преселио се у ту школу. Трећа етажа изградње која је обухватила трпезацију са кухињом и котларницу, завршена је 1975. године. Током постојања, школа је добила многа признања, дипломе и похвале за свој рад и деловање. Познати ученици Тимбе Мики Бој Референце Спољашње везе Званични веб-сајт