NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Зграда гимназије „Вук Караџић” у Лозници

Зграда гимназије „Вук Караџић” у Лозници је подигнута 1892. године, за потребе тадашње Реалке, која је почела са радом 1. септембра 1871. године. Зграда гимназије представља непокретно културно добро као споменик културе. Стара школска зграда је по изградњи била приземна, док је спрат на њој дозидан делимично школске 1945/46. године. Остали део спрата дозидан је школске 1959/1960. године. Наставни део будуће нове школске зграде сазидан је током 1967. године и са извођењем наставе у њему почело се 5. децембра исте године. Изнад улаза на главној фасади 1971. године је постављен мозаик са текстом: Хоће ли слобода умети да пева, као што су сужњи певали о њој, посвећен ученицима и професорима палим за слободу у Првом и Другом светском рату. Све до 1948. године носи назив Државна реална гимназија, а од 1. јануара 1948. године носи назив Гимназија „Вук Караџић”. Галерија Види још Списак споменика културе у Мачванском округу Гимназија „Вук Караџић” Лозница Референце Литература Завод за заштиту споменика Ваљево: Споменичко наслеђе Колубарског и Мачванског Округа. Ваљево. 2006. ISBN 978-86-904745-2-3. COBISS.SR 131307532 Спољашње везе Званична презентација Гимназије Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика
Капела Св. Пантелејмона са чесмом девет Југовића

Капела Св. Пантелејмона са чесмом девет Југовића се налази испред порте манастира Троноше коју су по легенди саградили Југ Богдан и девет браће Југовића пред полазак у Косовски бој. Ову чесму обновио је архимандрит Методије и трговац из Лешнице Младен Исаковић 1894. године. Последње обнављање капеле Светог Пантелејмона, из чијег темеља извире вода, извршили су епископ шабачко-ваљевски Јован и игуман манастира Троноше Антоније Ђурђевић. Капела је посвећена светом Пантелејмону. Са спољашње стране капеле, изнад извора, изграђена је слика мозаик девет Југовића са Југ-Богданом у средини, сви на коњима пред полазак у бој на Косово. Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Споменик културе Ванадали оскрнавили „Девет Југовића“ („Вечерње новости“, 17. септембар 2015)
Bâtiment de l'hôtel Zeleni venac à Šabac

Le bâtiment de l'hôtel Zeleni venac à Šabac (en serbe cyrillique : Зграда хотела Зелени венац у Шапцу ; en serbe latin : Zgrada hotela Zeleni venac u Šapcu) se trouve à Šabac, dans le district de Mačva, en Serbie. Il est inscrit sur la liste des monuments culturels protégés de la république de Serbie (identifiant no SK 2179). Présentation Le bâtiment de l'hôtel Zeleni venac (la « couronne verte »), situé 2 rue Cara Dušana, a été construit entre 1931 et 1935 selon un projet de l'architecte Milan Minić (1889-1961) exposé au Salon de l'architecture en 1929 ; il se trouve dans un espace urbain plus resserré que d'autres, appelé Krst (« la croix ») où sont édifiés également le bâtiment de la Banque nationale construit par l'architecte Bogdan Nestorović et la maison Krsmanović construite par l'architecte Jovan Ilkić. Il a été financé grâce au « Fonds pour les élèves pauvres de Šabac », une société charitable créée pour collecter de l'argent pour les étudiants pauvres de la ville et était destiné à abriter ce Fonds. Par son style, il relève du courant éclectique, avec des éléments influencés par l'architecture traditionnelle, par l'académisme de sa structure, et par des éléments inspirés par un modernisme tempéré ; en cela il est caractéristique du style national serbe modernisé de l'entre-deux-guerres. L'édifice prend la forme de la lettre cyrillique « П » ; il est constitué d'un sous-sol, d'un rez-de-chaussée, de deux étages et d'un grenier. Il est orné d'oriels d'angles avec un toit à quatre pans soutenu par quatre colonnes regroupées deux à deux, inspirées des maisons moraviennes. Horizontalement, les façades sont rythmées par des fenêtres et par des arcades avec des niches et, verticalement, par des pilastres peu profonds aux premiers et seconds étages. Par son absence de décoration et sa monochromie, le rez-de-chaussée accentue le caractère moderniste de l'ensemble. Références Article connexe Monuments culturels du district de Mačva Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de la protection du patrimoine
Зграда хотела „Зелени венац”

Зграда хотела „Зелени венац” у Шапцу подигнута је у периоду од 1931. до 1935. године. Зграда као репрезентативни пример јавне градске архитектуре представља непокретно културно добро као споменик културе. Хотел је подигнут према пројекту архитекте Милана Минића, од средстава хуманитарног „Фонда сиромашних шабачких ђака”, основаног за прикупљање прихода за помагање сиромашним ученицима. Архитектура зграде Зграда је грађевина која има основу у облику ћириличног слова П, са подрумом, приземљем, два спрата и поткровљем, над којим је постављен сложен вишеводни кров. Заузима доминантан положај на углу двеју улица у центру града, са истакнутим угаоним делом еркера и лође, са стрехом и кровом на четири воде које носе удвојени стубови, инспирисане су моравском кућом. У решавању фасада хоризонтала је наглашена ритмичним поретком прозорских отвора и аркадним низом са нишама, док вертикалу истичу плитки пиластри првог и другог спрата. Плитки, лучно завршени испусти обједињују прозорске отворе спратова, који се на северном тракту претварају у прозорске нише. Сведен, монохроматски и модернистички изглед приземља постигнут је низом великих четвороугаоних отвора – излога и безорнаменталном површином зидова. Види још Списак споменика културе у Мачванском округу Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика
Bâtiment du marché municipal à Šabac

Le bâtiment du marché municipal à Šabac (en serbe cyrillique : Зграда градске тржнице у Шапцу ; en serbe latin : Zgrada gradske tržnice u Šapcu) se trouve à Šabac, dans le district de Mačva, en Serbie. Il est inscrit sur la liste des monuments culturels protégés de la république de Serbie (identifiant no SK 2178). Présentation Le marché, situé Trg Kneza Ive od Semberije, a été construit en 1939 selon un projet de l'architecte Milan Minić. Situé à proximité de l'hôtel Zeleni venac, il constituait à l'époque le premier marché couvert de cette partie de la Serbie. Par son style architectural, il est caractéristique du Architecture moderne tardif d'avant la Seconde Guerre mondiale pratiqué alors par Minić. Le bâtiment a été bâti sur un plan rectangulaire allongé avec une décoration discrète et simplifiée dans l'esprit du modernisme. Les façades sont rythmées par des pilastres qui mettent en valeur la verticalité de l'édifice ainsi que par un jeu sur les couleurs et les fenêtres. Les portes et les fenêtres sont dépourvues de décoration et les volets métalliques des fenêtres sont inclus dans la conception d'origine. La simplicité de l'ornementation met en valeur le caractère fonctionnel du bâtiment. L'espace intérieur est divisé en trois nefs, avec une partie centrale prépondérante et des bas-côtés divisés en unités spatiales plus petites. Les halles conservent des étals remontant à l'époque de la construction et fabriqués spécialement pour le bâtiment. Les halles disposent d'un plafond en bois. Le bâtiment témoigne du développement des activités agricoles et commerciales à Šabac dans l'entre-deux-guerres. Références Article connexe Monuments culturels du district de Mačva Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de la protection du patrimoine
Зграда градске тржнице

Зграда градске тржнице у Шапцу је саграђена 1939. године према пројекту архитекте Милана Минића. Подигнута је на простору у близини најужег центра града званог „Крст”, преко пута зграде хотела „Зелени венац”. Зграда је наменски пројектована за потребе затворене пијаце, јединствене у то време, за овај део Србије. Од 2014. године представља непокретно културно добро као споменик културе. Архитектура зграде Зграда је подигнута као једноставна грађевина, са подужном основом у облику издуженог правоугаоника, прочишћене и ненаметљиве форме изведена је у духу касног модернизма. Фасада је рашчлањена пиластрима, који наглашавају вертикализам и асоцирају на антички скелет, стварајући контраст са глатким површинама зидног платна друге боје на којима су ритмично распоређени прозорски отвори. Троделна подела основе, са улазима са све четири стране, јасно одваја централни простор са наменски пројектованим, изведеним у техници терацо, тезгама за пољопривредне производе – од бочних простора издељених на више продавница, савидљивом дрвеном кровном конструкцијом. Види још Списак споменика културе у Мачванском округу Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика
Зграда занатског дома у Шапцу

Зграда занатског дома у Шапцу, подигнута је 1934. године, данас се у њој налази просторије Шабачког позоришта. Представља непокретно културно добро као споменик културе. Зграда је саграђена добровољним прилозима шабачких занатлија, грађана и шапчана из других места. Њихова имена су уклесана на три црне мермерне плоче у осмоуганом холу који повезује помоћне просторије и дворану за представе. Њен аутетичан изглед је сачуван у спратном делу, где изнад угаоног фронта има балустарду са алегоријским фигурама заната, рад шабачког сликара Стевана Чалића. Галерија Види још Списак споменика културе у Мачванском округу Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика
Banjički Vis Military Base

Banjički Vis Military Base (Serbian: Аеробаза Бањички Вис / Aerobaza Banjički Vis) (ICAO: LYBV) is a heliport located on Banjica hill about 5 kilometres (3 miles) south of downtown Belgrade (Terazije). In 2019 a facility was built at the site to house aircrew, medical staff and military passengers. Work was also carried out to install lighting to allow night time operations. References
Malo kazalište Duško Radović

Malo kazalište Duško Radović (srp. Malo pozorište Duško Radović) je kazalište iz Beograda osnovano 1948. godine kao kazalište lutaka NR Srbije. Povijest Prva premijera kazališta bila je Pepeljuga u režiji Predraga Dinulovića, izvedena 23. listopada 1949. u hotelu Palace. Osnovna programska koncepcija ovog kazališta počiva na uvjerenju da kazalište za djecu i mlade mora aktivno korespondirati sa stvarnošću, baveći se svim temama koje su aktualne u suvremenom društvu. Danas je Malo pozorište Duško Radović, sa svojom Dječjom scenom i scenom za mladu publiku jedno od najznačanjih kazališta za djecu i mlade u regiji. Vanjske poveznice Službene stranice kazališta
Црква Вазнесења Господњег у Дреновцу

Црква Вазнесења Господњег у Дреновцу, насељеном месту на територији града Шапца, припада Епархији шабачкој Српске православне цркве. Прошлост Прва позната црква у Дреновцу била је посвећена Светим арханђелима Михаилу и Гаврилу. Налазила се на крају села, на локалитету Каловица и о њој је 1735. године писао Андрија Јоакимовић. Прича се да је ову цркву обновио кнез Шоба пре Првог српског устанка и да су га, због тога, Турци убили на превару. Докле је ова црква постојала није познато, тек 1827. године Јоаким Вујић пише да је у селу видео малу цркву, подигнуту од дрвета, која је била посвећена Светом Георгију и подигнута 1818. или 1819. године. Иконе и књиге су уништене у Првом светском рату, док је црква постојала до 1898. године. Садашња црква Године 1859. године је упућена молба Министарству просвете да одобри градњу цркве, која је завршена 1864. и освештана 1865. године од шабачког епископа Мојсеја. Црква је у Првом светском рату доста оштећена, срушени звоник и кров, књиге и ствари уништене и црква претворена у магацин и обор за говеда. Галерија Види још Списак цркви Епархије шабачке Референце Литература Марко Павловић, Протојереј-ставрофор. Цркве Архијеријског намесништва поцерског. Шабац. Спољашње везе Епархија шабачка/Архијеријско намесништво поцерско Страдање цркве и народа у мачванском селу Дреновац („Политика”, 5. новембар 2021)
Црква Успења Пресвете Богородице у Шеварици

Црква Успења Пресвете Богородице у Шеварици, насељеном месту на територији града Шапца, подигнута је 1936. године. Припада Епархији шабачкој Српске православне цркве. Изградња цркве До 1933. године Шеварице су припадале дреновачкој парохији, а Узвеће глушачкој, када је формирана парохија од ова два села. Одмах је покренута акција за грађење цркве и Матија Живковић је уложио 30 000 динара у новоосновани фонд за подизање цркве, који је назван по његовим именом. Цркву је градио Тодор Кнежевић из Шапца, са којим је 8. марта 1936. године склопљен уговор да сагради цркву за 150 000 динара. Већ 3. маја је урађен темељ, а црква је 20. септембра 1936. године завршена и освећена од епископа шабачког др Симеона (Станковића). Галерија Референце Литература Марко Павловић, Протојереј-ставрофор. Цркве Архијеријског намесништва поцерског. Шабац. Види још Списак цркви Епархије шабачке Спољашње везе Епархија шабачка/Архијеријско намесништво поцерско
Église Saint-Nicolas de Sibnica

L'église Saint-Nicolas de Sibnica (en serbe cyrillique : Црква Светог Николе у Сибници ; en serbe latin : Crkva Svetog Nikole u Sibnici) est une église orthodoxe serbe située à Sibnica sur le territoire de la Ville de Belgrade et dans la municipalité de Sopot en Serbie. Elle est inscrite sur la liste des monuments culturels protégés de la république de Serbie (identifiant no SK 1956) et sur la liste des biens culturels de la ville de Belgrade. Présentation L'église a été construite entre 1931 et 1933 sur des plans de Vassily Androsov (1872-1943), l'un des plus importants architectes russes vivant et travaillant en Serbie à l'époque. On lui doit par exemple le bâtiment de la poste principale de Belgrade et l'église de la Sainte-Trinité de Leskovac. L'église s'inscrit dans un plan tréflé. Au centre, elle est surmontée d'un dôme octogonal reposant sur un tambour carré ; au-dessus de narthex s'élève une tour-clocher carrée. Les façades sont richement ornées de bandes polychromes dans l'esprit de l'école moravienne médiévale. Par son style et sa décoration, l'église est caractéristique du style serbo-byzantin qui s'est développée dans le pays à partir de la fin du XIXe siècle. À l'intérieur se trouve une iconostase provenant d'une église plus ancienne ; elle a été peinte en 1870 par Dimitrije Posniković. Notes et références Voir aussi Monuments culturels de la ville de Belgrade Architecture à Belgrade Portail de Belgrade Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Црква Светог Николе у Сибници

Црква Светог Николе је српска православна црква која се налази у насељу Сибница у градској општини Сопот у граду Београду, а припада Епархији шумадијској. Увршћена је као споменик културе Србије, у оквиру споменика културе Београда од 2005. године. Историјат Црква Светог Николе саграђена је између 1931-1933. године, а главни пројектант био је Василиј Михајлович Андросов, једна од једног од најутицајнијих руских архитеката који је живео и стварао у Србији.Црква је конципирана као грађевина триконхалне основе са припратом изнад које је смештен хор и четвртаста кула-звоник. На централном делу наоса налази се осмострано кубе на коцкастом постољу. Фасада се састоји од полихрома, а у цркви се налази иконостас, донет из старије цркве са иконама из 1870. године, које је израдио сликар Димитрије Посниковић. Црква представља архитектонско-урбанистичку вредност као истакнути пример обнове националног стила, због пројекта архитекте Басилија михајловића Андросова, али и због целокупног сакралног неимарства међуратног периода у Србији. Галерија Референце Спољашње везе Црква Светог Николе на сајту beogradskonasledje.rs Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (8. фебруар 2019) Званична страница Епархије шумадијске
Helige Nikolaus kyrka, Sibnica

Helige Nikolaus kyrka (serbisk kyrilliska: Црква Светог Николе; latinska: Crkva Svetog Nikole; kyrkslaviska: Хра́мъ Свѧтого Нїкола́ѧ) är en kulturmärkt serbisk-ortodox kyrkobyggnad, belägen i byn Sibnica i Serbiens huvudstad Belgrad. Kyrkan är helgad åt Helige Nikolaus av Myra och tillhör Šumadijas eparki (eparki är Östortodoxa kyrkans motsvarighet till stift). Historik Kyrkan började att byggas år 1931 och stod färdig år 1933. Kyrkan byggdes enligt ritningar av den ryske arkitekten Vasilij Androsov, en av de mest inflytelserika ryska arkitekterna i Serbien. Sedan den 6 december 2005 är kyrkan ett kulturmärke. Kyrkan I den centrala delen av kyrkans långhus finns en åttakantig kupol som hålls upp av pelare som står kvadratiskt. Inne i kyrkan finns en ikonostas från en annan äldre kyrkobyggnad. Dess ikoner tillverkades år 1870 av den berömda målaren Dimitrije Posniković. Bilder Se även Östortodoxa kyrkan i Serbien Källor KULTURNA DOBRA BEOGRADA (beogradskonasledje.rs) eKapija | Crkva Sv.Nikole u Sibnici proglašena za spomenik kulture Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Helige Nikolaus kyrka, Sibnica.
Church of St. John the Baptist, Stevanac

The Church of St. John the Baptist in Stevanac, Ćićevac dedicated to St. John the Baptist, was constructed in 15th century. The church, now in ruins, is located near the confluence of the South and West Morava Rivers, on the left bank of the South Morava. Although it was originally adorned with frescoes, only traces remain today. The church is associated with the Raška architectural school, but no historical records precisely date its construction. The historical period in which the building was constructed is approximated in period between the Ottoman conquest of medieval Serbia to the Great Serbian Migration. See also Eparchy of Kruševac References
Église Saint-Jean de Stevanac

L'église Saint-Jean de Stevanac (en serbe cyrillique : Црква Светог Јована у Стеванцу ; en serbe latin : Crkva Svetog Jovana u Stevancu) est une église orthodoxe serbe située à Stevanac près de Stalać, dans le district de Rasina et dans la municipalité de Ćićevac en Serbie. Elle est inscrite sur la liste des monuments culturels de grande importance de la république de Serbie (identifiant no SK 512). Présentation L'église est construite à proximité de la confluence entre la Morava occidentale et la Morava méridionale qui s'effectue à Stalać, sur la rive gauche de la Morava méridionale. Les sources la rattachent à l'école rascienne mais les données historiques sont insuffisantes pour déterminer la période exacte de sa construction. Elle pourrait dater du XVe siècle. Aujourd'hui partiellement en ruines, elle s'inscrit dans un plan cruciforme ; la nef est prolongée par une abside demi-circulaire et est précédée par un narthex. L'église était probablement dotée d'une voûte en berceau sans coupole. Elle est construite en pierres de taille de grès jaune et en tuffeau. L'intérieur de l'église était orné de fresques dont il ne subsiste aujourd'hui que des traces. Références Article connexe Monuments culturels du district de Rasina Liens externes Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Црква Светог Јована у Стеванцу

Црква Светог Јована у Стеванцу, у општини Ћићевац је саграђена у 15. веку и представља непокретно културно добро као споменик културе од великог значаја. Положај и изглед Црква у Стеванцу посвећена Светом Јовану, саграђена је недалеко од споја две Мораве, на левој обали Јужне Мораве. Сада рушевина, основа цркве има облик слободног крста са сасвим кратким попречним краком, полукружном апсидом и припратом на западној страни. Највероватније је била полуобличасто засведена, без куполе. Зидана је тесаним жућкастосивим пешчаром, а сводови и полукалота израђени су од сиге. Спољна облога зидова изведена је алтернацијом три до четири реда опеке и једног реда тесаника спојених широким спојницама кречног малтера. Црква је била осликана, али данас су видљиви само трагови живописа. У стручној литератури везује се за рашку традицију. Међутим, нема сачуваних историјских података који би је хронолошки прецизно одредили. Галерија Види још Списак споменика културе у Расинском округу Споменик културе од великог значаја Напомене Напомена: Садржај овог чланка је једним делом или у целости преузет са http://www.sanu.ac.rs. Носилац ауторских права над материјалом је дао дозволу да се исти објави под слободном лиценцом. Доказ о томе се налази на OTRS систему, а број тикета са конкретном дозволом је 2009072410055859. Референце Спољашње везе „Црква Св. Јована — Споменици културе у Србији”. САНУ. Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика
Veliki Park Hall

Veliki Park Hall, known locally as Hala Veliki Park is an indoor sporting arena located in Užice, Serbia. The seating capacity of the arena is for 2,200 spectators for sports events and 3,500 at concerts. It is currently home to the KK Sloboda basketball team and OK Jedinstvo volleyball team. See also List of indoor arenas in Serbia External links Venue information Archived 2006-10-23 at the Wayback Machine
Спортска хала Велики парк

Спортска хала Велики парк је вишенаменска спортска дворана у Ужицу, Србија. Хала је отворена 1975. године, а има капацитет од 2.200 места. Хала Велики парк као домаћи терен служи прволигашким екипама КК Слобода и ОК Јединство, као и многим другим спортским клубовима. Хала је 1993, 1994, 2000. и 2003. била домаћин финалних турнира Купа СР Југославије и Србије и Црне Горе у одбојци за жене. Референце Спољашње везе Званични сајт Установе Велики парк
Torre de Belgrado

La Torre de Belgrado (en serbio: Кула Београд, romanizado: Kula Beograd), oficialmente conocida como Kula Belgrado, es un rascacielos de uso mixto de 40 plantas y 168 metros de altura actualmente en construcción en el desarrollo de Belgrade Waterfront en Belgrado, Serbia.​ Inaugurado el 15 de octubre de 2024, es el edificio más alto de Belgrado y Serbia, aunque sigue siendo superada por la Torre de televisión de Belgrado.​ Descripción Se encuentra junto a las orillas del Río Sava. Los desarrolladores tenían como objetivo integrar la arquitectura tradicional de Belgrado en un desarrollo moderno. La torre tendrá un acceso directo a un paseo marítimo, ubicado muy cerca del Kalemegdan. Estará conectado con la ciudad vieja a través de una plaza pública. Las nueve primeras plantas albergarán un hotel y los apartamentos se situarán entre las plantas 14 y 39.​ Referencias Enlaces externos
Ада Хуя

Хуя или Ада Хуя (на сръбски: Ада Хуја, Ada Huja; от турското ada → остров) е полуостров и едноименен квартал в Белград, намиращ се в градска община Палилула на окръг Град Белград. Разположен е на завоя на р. Дунав североизточно от основната част на Белград. Кварталът е промишлена зона. По протежение на двата му края са разположени цигански гета.