Beli dvor

Beli dvor (srbsko Бели двор) je ena od dveh rezidenc kraljevega kompleksa Dedinje v Beogradu. Od leta 1934 do 1941 je bil uradna rezidenca princa regenta Pavla. Zgodovina Palačo je naročil in zgradil z osebnimi sredstvi kralj Aleksander I. Karadžordževič kot rezidenco za svoje tri sinove: prestolonaslednika Petra (bodočega kralja Petra II. in očeta sedanjega prestolonaslednika Aleksandra), princa Tomislava in princa Andreja. Aleksandra I. so umorili leta 1934 v Marseillu med državniškim obiskom Francije, istega leta, ko se je začela gradnja palače. Nadzor nad gradnjo je prevzel princ regent Pavel do njenega dokončanja leta 1937. Kraljica Marija in njeni trije sinovi so v tem času še naprej prebivali v Kraljevskem dvoru. Princ Pavel je bil edini član kraljeve družine, ki je prebival v palači pred izbruhom druge svetovne vojne in poznejšo invazijo na Jugoslavijo. Po koncu vojne je nova komunistična vlada zasegla premoženje in lastnino kraljeve družine. Beli dvor je jugoslovanski predsednik Josip Broz Tito in kasneje predsednik Zvezne republike Jugoslavije Slobodan Milošević uporabljal za uradne državne funkcije in sprejeme gostujočih tujih dostojanstvenikov. Milošević je pred začetkom Natovega bombardiranja Jugoslavije v palači sprejel ameriškega odposlanca Richarda Holbrooka; Milošević je kasneje uradno odstopil s predsedniškega položaja pred kaminom v glavni dvorani. Arhitektura Palačo je zasnoval arhitekt Aleksandar Đorđević v neopaladinskem slogu, ki so ga navdihnile angleške podeželske hiše iz 18. stoletja, kot je Ditchley Park. Njeno notranjost je francosko oblikovalsko podjetje Maison Jansen opremilo z angleškimi jurijevskimi in ruskimi starinami iz 19. stoletja, ki so kasneje okrasile Belo hišo med administracijo Johna F. Kennedyja. Umetniška zbirka Palača hrani pomembno umetniško zbirko, vključno s slikami Piera di Cosima, Biagia d'Antonija, Nicolasa Poussina (tri slike), Giovannija Carianija, Sébastiena Bourdona, Albrechta Altdorferja, Tiziana, Rembrandtu pripisane, Palme Vecchia (dve sliki), Carla Caliarija, Petra Paula Rubensa, Carela Fabritiusa, Simona Voueta, dve sliki Brueghel, Antonio Canaletto, Eugène Delacroix, Jean-Baptiste Carpeaux, Giuseppe Crespi, Nicolae Grigorescu, Franz Xaver Winterhalter, Eugène Fromentin, Gaspard Dughet, Richard Parkes Bonington, Đura Jakšić, Ivan Meštrović, Vlaho Bukovac in drugi. Zeleno-beli porcelanski servis Sèvres je bil kupljen leta 1932 v Parizu pri Gallerie Charpentier. Storitev je nekoč pripadala grofu Artoisu. Piero di Cosimo, Gozdni požar Rafael ali Pietro Perugino Sveta družina z mladim sv. Janezom Domenico di Pace Beccafumi, Klelijin pobeg Biagio d'Antonio, Madona z Jezusom in angeli Albrecht Altdorfer, Madona sanja: Pelje Marijo v tempelj Andrea di Aloigi, Čaščenje otroka Palma Vecchio, Sveta družina s sv. Katarino, sv. Janezom in Donatorjem in Avtoportret Tizian, Moški portret Carlo Caliari Okraševanje bika Bernardino Licinio, Portret plemenite ženske Giuseppe Crespi, Prispodoba o izgubljenem sinu Nicolas Chaperon, Alegorična kompozicija Nicolas Poussin, Adonis in Venera, Pokrajina s tremi menihi in Pokrajina Sébastien Bourdon, Pokrajina z ostanki Carel Fabritius pripisan, Moški s flavto Melchior d'Hondecoeter, Različne ptice Jan Brueghel starejši, Vaza s cvetjem Charles Le Brun, Bitka makedonske vojske Antonio Canaletto, Kanal v Benetkah Augustin Pajou, Portret doprsnega kipa grofice di Bari (skulptura) Eugène Delacroix, Toaleta alžirske ženske Alexander Roslin, Portret velike vojvodinje Marije Fjodorovne Ivan Aivazovski, Sprehod po morju Jean-Francisque Millet, Pokrajina z antičnimi figurami in beračem Franz Xaver Winterhalter, Portret Marije Aleksandrovne Nicolae Grigorescu, Portret dekleta z rdečo naglavno ruto Emmanuel Frémiet, Sv. Jurij in zmaj (skulptura) Ivan Bilibin, Zgodba o zlatem petelinu in Pravljica o cesarju Sultanu Georges Scott, Portret njegovega veličanstva kralja Aleksandra I. na konju Félix Ziem, Veliki kanal Jean-Baptiste Carpeaux, Afriška sužnja (kip) Vlastislav Hofman, Dekle Rihard Jakopič, Deklica z jagnjetom Gojmir Anton Kos, Dekle Vlaho Bukovac, Vijolične sanje, Beli suženj Paja Jovanović, Motiv iz Maroka in Portret kralja Aleksandra I. Karađorđevića Ivan Meštrović, Sfinga, Njegoš, Miloš Obilić, Avtoportret Sklici Zunanje povezave Official site of the Royal Family Oplenac, The Mausoleum of the Royal Family Aerial video of the Beli Dvor