NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Stadion Karađorđev park

Das Stadion Karađorđev park (serbisch-kyrillisch Стадион Карађорђев парк) ist ein Fußballstadion mit Leichtathletikanlage und Heimstätte des FK Banat Zrenjanin und FK Proleter Zrenjanin, zweier serbischer Fußballvereine aus Zrenjanin, dessen Gesamtfassungsvermögen in etwa 13.500 Plätze beträgt. Geschichte Auf dem Grund des Stadions und seiner Umgebung werden seit den 1910er Jahren Fußballspiele ausgetragen. Anfang der 1930er Jahre befand sich dort der Sitz AK Obilić, der zuvor ein Spielfeld sowie eine hölzerne und überdachte Westtribüne errichten ließ. In unmittelbarer Nähe errichtete 1926 mit dem FK Borac Zrenjanin ein weiterer Fußballverein sein Spielefled. Mit der Gründung des FK Proleter Zrenjanin 1947 sollte sich alles ändern, denn für den neuen Fußballklub sollte möglichst bald ein Stadion gebaut werden. Der Bau der heutigen Spielstätte begann 1948 mit der Errichtung der Tribünen im Norden, Süden und Osten auf dem Vereinsgelände des aufgelösten AK Obilić. Fünf Jahre später folgte eine Holztribüne im Westen mit 3.000 Plätzen. Benannt wurde es nach dem Karađorđe park, einem Park in dem sich das Stadion befindet, dieser ist wiederum nach dem Anführer des ersten serbischen Aufstandes (1804–1813) gegen die osmanische Besatzung des Landes und dem Begründer der Karađorđević-Dynastie, Đorđe Petrović, genannt Karađorđe. Eröffnet wurde das Objekt am 5. Mai 1953. 1968 wurden die alten Tribünen nach einem Brand durch Bauten aus Beton ersetzt. Sie bot 2.000 Zuschauern Platz. Ein Jahr zuvor versammelte am 22. Oktober 1967 ein Spiel der 1. jugoslawischen Fußballliga zwischen Proleter Zrenjanin und Roter Stern Belgrad (2:0) 22.000 Zuschauer im Stadion. Dies ist bis heute Besucherrekord. In den folgenden Jahren wurden die restlichen Tribünen renoviert. Die Anlage wurde im Jahr 2006 renoviert und die West- und Osttribüne mit roten Kunststoffsitzen bestückt. Die Haupttribüne wurde zudem mit V.I.P.-Logen und einer Pressetribüne ausgestattet. Länderspiele Das Stadion war auch Austragungsort von Spielen der serbischen U-21-Männer-Fußballnationalmannschaft gegen Bulgarien (1:2), Malta (1:0), Schweden (2:0) und England (1:0). Einzelnachweise
Stadion Karađorđev park

Karađorđe's Park Stadium (Serbian: Стадион Карађорђев парк / Stadion Karađorđev park) is a multi-purpose stadium in Zrenjanin, Serbia. It is used mostly for football matches. The stadium had capacity 9,500 including 5,943 individual seats and can accommodate 11,000 spectators if standing room allowed. Gallery See also List of stadiums in Serbia Crystal Hall, Zrenjanin References
Stadion Karađorđev park

El Stadion Karađorđev park (en serbio: Стадион Карађорђев парк) es un estadio multiusos utilizado principalmente para partidos de fútbol ubicado en la ciudad de Zrenjanin y actualmente es la sede del FC Proleter 2006. Actualmente, el estadio no cumple los criterios para disputar partidos internacionales bajo los auspicios de la UEFA y la FIFA. Historia La historia del estadio actual comienza en 1948 cuando se inició la construcción de las gradas este, norte y sur. Luego se construyó la tribuna occidental de madera para 3.000 espectadores y como tal el estadio fue inaugurado hasta el 5 de mayo de 1953 con un partido entre FK Proleter Zrenjanin y el Kickers Offenback alemán.​ En octubre de 1967 la tribuna occidental se quemó en un incendio y en 1968 se reconstruyó y cubrió con una nueva hecha de hormigón.​ En el verano de 1984 se renovaron las tribunas este, norte y sur, y luego se colocaron 5.000 asientos de plástico en las tribunas oeste y este para 2006. Los viejos asientos fueron reemplazados por 4.000 nuevos asientos de plástico con respaldo.​ Hoy en día el estadio consta de cuatro tribunas, de las cuales la occidental y la oriental están cubiertas con sillas, y la tribuna occidental es la única que tiene techo. A menudo se le conoce con el nombre "Estadio del Parque Karađorđev", aunque el estadio no tiene un nombre oficial, sino que se llama Estadio de la Ciudad. La mayor asistencia registrada fue de unos 22.000 espectadores, de los cuales 17.890 tenían entradas pagadas, en el partido de la Primera Liga de Yugoslavia entre FK Proleter Zrenjanin y el Estrella Roja de Belgrado (2:0) disputado el 11 de octubre de 1967.​ Durante 2019 se realizaron importantes inversiones en el estadio, en octubre se completó la instalación de la nueva pista de atletismo de tartán, mientras que en noviembre, por primera vez desde la construcción del estadio, se instaló iluminación con proyectores.​​ Selección nacional Yugoslavia disputó cuatro partidos en el estadio: 6 de noviembre de 1969 ante Suecia (2-0) 15 de mayo de 1974 ante Inglaterra (1-0) 28 de septiembre de 1984 ante Bulgaria (1-2) 1 de junio de 1996 ante Malta (1-0) Referencias Enlaces externos Слике стадиона (en serbio)
Stadion Karađorđev Park

Stadion Karađorđev Park (serb. Стадион Карађорђев парк) – wielofunkcyjny stadion w Zrenjaninie, w Serbii. Może pomieścić 13 500 widzów. Swoje spotkania rozgrywa na nim drużyna FK Banat Zrenjanin. Przypisy
Караджорджев Парк (стадион)

«Караджорджев Парк» (серб. Карађорђев парк) — стадион футбольного клуба «Банат» в городе Зренянин в Сербии. Стадион строился на протяжении пяти лет (с 1948 по 1953 год). В 1968 году трибуны стадиона были заменены на бетонные. Западная и восточная трибуна располагают креслами. Западная трибуна также прикрыта крышей. Рекорд посещаемости стадиона был отмечен 11 октября 1967 года, когда на матч «Банат»-«Црвена Звезда» в рамках Югославской первой лиги пришли 22 000 зрителей. В настоящее время стадион не отвечает критериям УЕФА и ФИФА по проведению международных матчей. См. также Банат (футбольный клуб) Зренянин Список стадионов Сербии Ссылки Фотографии стадиона
Стадион Карађорђев парк

Градски стадион је стадион са више намена у Зрењанину, Србија. Тренутно се користи највише за фудбалске мечеве и он је домаћи терен ФК Пролетера 2006. Претходно су га користили зрењанински Пролетер, који је угашен 2005. године, а за наследника овог клуба навијачи су признали Пролетер 2006 који је право играња на стадиону добио 2013. године, као и Банат од 2006. до 2016. године. Стадион има капацитет за 13.500 гледалаца. Историја На месту данашњег стадиона, некадашњем Вашаришту, сада Карађорђевом парку, 14. јула 1912. одиграна је прва утакмица у Зрењанину између Великобечкеречког клуба и Сегединског атлетског клуба. Први стадион на овом месту изградио је у предратном периоду Обилић, тада најјачи клуб у граду. Историја данашњег стадиона почиње 1948, када се кренуло са изградњом источне, северне и јужне трибине. Затим је изграђена западна дрвена трибина за 3.000 гледалаца и као такав стадион је отворен 5. маја 1953. утакмицом Пролетера и немачког Кикерса. Октобра 1967. западна трибина је изгорела у пожару, а 1968. је урађена нова бетонска и покривена. У лето 1984. су реновиране источна, северна и јужна трибина, а затим је на западну и источну трибину постављено 5.000 пластичних седишта, Године 2006. стара седишта су замењена са 4.000 нових пластичних седишта са наслоном. Данас се стадион састоји од све четири трибине, од којих су западна и источна покривене столицама, а западна трибина једина има кров. Често се за њега везује име "Стадион Карађорђев Парк", иако стадион нема званичан назив, већ се зове Градски стадион. Највећа забележена посета је око 22.000 гледалаца, од тога 17.890 са плаћеним улазницама, на мечу Прве савезне лиге Југославије између Пролетера Црвене звезде (2:0) одиграном 11. октобра 1967. Током 2019. извршена су већа улагања у стадион, у октобру је завршено постављање нове тартан атлетске стазе, док је у новембру, по први пут од изградње стадиона, постављено рефлекторско осветљење. Утакмице репрезентације Млада репрезентација Југославије је одиграла четири званичне утакмице на Карађорђевом парку: 6.новембра 1969. са репрезентацијом Шведске (2:0) 15. маја 1974. са репрезентацијом Енглеске (1:0) 28. септембра 1984. са репрезентацијом Бугарске (1:2) 1. јуна 1996. са репрезентацијом Малте (1:0) Стадион тренутно не испуњава критеријуме за играње међународних утакмица под окриљем УЕФА и ФИФА. Види још Списак фудбалских стадиона у Србији Референце Спољашње везе Слике стадиона
Света Петка (Белград)

„Света Петка“ (на сръбски: Црква Свете Петке) е православна църква, намираща се в Белградската крепост, Белград, Сърбия. Възстановена е през 1937 година по инициатива на сръбския патриарх Варнава Росич на мястото на стария храм, подигнат специално за съхранение мощите на света Петка Българска от княгиня Милица. През 1417 година мощите на светицата се пренесени в църквата, а след превземането на Белград от Сюлейман Великолепни през 1521 година (виж Обсада на Белград (1521)), мощите на светицата за пренесени в Цариград. Бележки Душан Иванчевић: Београдска тврђава и њене светиње; стр. 168, Библиотека Православље, Београд 1970
Kirche der Heiligen Petka (Belgrad)

Die Kirche der Heiligen Petka (Serbisch: Црква свете Петке/Crkva svete Petke) ist eine serbisch-orthodoxe Kirche in Belgrad in Serbien. Sie ist der Heiligen Petka Paraskeva geweiht. Die Kirche gehört zur Eparchie von Belgrad und Karlovci der Serbisch-orthodoxen Kirche. Die Kirche der hl. Petka befindet sich in nordöstlichen Teil der Belgrader Festung in direkter Nachbarschaft zur Rosenkirche. Eine erste Kirche wurde 1867 erbaut. Der Legende nach erschien an dieser Stelle die heilige Petka. Die dortige Quelle gilt für viele orthodoxe Christen als heilendes Wasser. Die heutige Kirche wurde 1937 nach den Entwürfen des damals bekannten Belgrader Architekten Momir Korunović errichtet. Zwischen 1980 und 1983 wurden das Innere der Kirche durch den Künstler Đuro Radlović mit Mosaiken ausgestattet. Sonstiges Im frühen 15. Jahrhundert überführte die Fürstin Milica die Gebeine der hl. Petka von Weliko Tarnowo in Bulgarien nach Belgrad. Nach der osmanischen Eroberung Belgrads 1521 wurden die Gebeine der Heiligen nach Konstantinopel gebracht, danach nach Iași, wo sie sich heute befinden. In Belgrad verblieben zwei Finger, die der Überlieferung nach zu den Gebeinen der Heiligen gehören und heute als Reliquien gelten. Literatur Душан Иванчевић: Београдска тврђава и њене светиње; стр. 168, Библиотека Православље, Београд 1970 Weblinks Kirchenarchitektur in Belgrad Einzelnachweise
Sankta Petkas kapell, Belgrad

Sankta Petkas kapell (serbiska: Капела Свете Петке/Kapela Svete Petke) är ett serbisk-ortodoxt kapell beläget vid Kalemegdan i Serbiens huvudstad, Belgrad. Kapellet är helgat åt Sankta Petka och tillhör det serbisk-ortodoxa stiftet Belgrads och Karlovcis ärkebiskopsdöme. Historik Sankta Petkas kapell i Belgrad har en förhistoria sedan år 1417, men som mycket annat i staden har det skadats eller förstörts vid upprepade tillfällen i samband med krig och skiftande statstillhörighet. Det nuvarande kapellet invigdes 1937. Bilder Se även Östortodoxa kyrkor Religion i Serbien Källor Православље – Цркве Ружица и Света Петка Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sankta Petkas kapell, Belgrad.
Altina, Belgrade

Altina (Serbian Cyrillic: Алтина) is an urban neighborhood of Belgrade, Serbia. Located in Belgrade's municipality of Zemun, it is one of the newest and fastest growing parts of the city. Location Altina is located just out of the north-western section of the Belgrade City urban proper (uža teritorija grada), 11 kilometers west of downtown Belgrade. It borders the neighborhoods of Galenika in the north, Zemun Bačka in the east, Vojni Put I and Plavi Horizonti in the south while to the west the neighborhood extends in the direction of Zemun Polje. The northern and eastern borders of Altina are marked by the sharp elbow turn of the road of Novosadski put, Dobanovački put marks the southern one, with Pazovački put and Ugrinovački put running through the middle of the neighborhood. History Until the middle 1990s the area was virtually uninhabited with only a few storehouse facilities. With the outbreak of the Yugoslav Wars in 1991, and especially after the 1995 Oluja operation, many refugees settled in this area, which resulted in the creation of several new settlements (Altina, Plavi Horizonti, Grmovac, Busije). Altina grew into a small town, with over 50 streets, adjoining Zemun's western urban area. The local community of Nova Galenika, which covers the neighborhoods of Galenika, Nova Galenika and Altina had a population of 12,533 in 2002, but as over 100,000 refugees gained Serbian citizenship after the 2002 census, newspapers and the municipality of Zemun gives an estimate of 18,000 to 20,000 inhabitants for the combined population of Altina and Plavi Horizonti (without Galenika). Characteristics As a result of non-planned, accelerated growth Altina grew almost into a slum. After 2000, the urbanistic arrangement of the settlement began: the roads were paved, streets, which were enumerated (Altina 1, 2, 3, etc.), received names and the public transportation was extended to Altina (bus lines number 81 and 81L). However, many problems concerning basic communal infrastructure remain. Despite that, over 1,000 small family companies and shops operate in Altina. Also, the terrain is rich in underground waters, which flooded the settlement in 2005 and 2006. The elementary school "Sava Šumanović" was opened in 2009. One of the largest in Belgrade, as of 2023 it had some 900 pupils. Construction of the first park in the neighborhood was announced in May 2020. The 7,000 m2 (75,000 sq ft) large park will be located in the northern part of Altina. Construction began in January 2021. It will include decorative and drinking fountains, a children's playground, sculptures and outdoor gym. It will be one of the largest parks in the city's outer neighborhoods. References
Altina

Altina (en serbe cyrillique : Алтина) est un quartier de Belgrade, la capitale de la Serbie. Il est situé dans la municipalité urbaine de Zemun. Au recensement de 2002, avec le quartier de Nova Galenika, il comptait 12 533 habitants. Emplacement Altina est située au nord-ouest la ville de Belgrade proprement dite (uža teritorija grada), à 11 km du centre-ville. Le quartier est entouré par ceux de Galenika au nord, Zemun Bačka à l'est, Vojni Put I et Plavi horizonti au sud ; vers l'ouest le quartier s'étend en direction de Zemun polje. Le nord et l'est sont délimités par la route du Novosadski put, le sud par le Dobanovački put. Le Pazovački put et l'Ugrinovački put passent en son centre. Caractéristiques Jusqu'au milieu des années 1990, le secteur, presque inhabité, ne comptait que quelques entrepôts. Avec les Guerres de Yougoslavie en 1991, et particulièrement après l'Opération Tempête en 1995, de nombreux réfugiés serbes venus de Croatie vinrent s'y installer, donnant naissance à plusieurs nouveaux quartiers comme Altina, Plavi Horizonti, Grmovac ou Busije. En raison de sa forte croissance démographique et de son urbanisation non planifiée, le quartier devint une sorte de bidonville. Après 2000, les routes furent pavées, les rues qui, jusque-là, étaient simplement numérotées reçurent un nom et le quartier fut desservi par les transports en commun. Transports Le quartier sert de terminus à deux lignes de bus de la société GSP Beograd, les lignes 81 (Novi Beograd Pohorska – Ugrinovački put – Altina I) et 81L (Novi Beograd Pohorska – Dobanovački put – Altina I). Notes et références Articles connexes Liste des quartiers et des faubourgs de Belgrade Ville de Belgrade Portail de Belgrade
Алтина

Алтина је урбано београдско насеље у градској општини Земун у Београду. Локација Алтина се налази у северозападном делу уже територије Београда. Граничи се са насељима Нова Галеника на северу, Земун Бачка на истоку, Војни Пут и Плави Хоризонти на југу, док се на западу протеже у правцу Земун Поља. Северна и источна граница Алтине обележена је оштрим лакат кривинама ауто-пута Београд-Нови Сад и Добановачког пута, заједно са Угриновачким путем који пролази кроз само насеље. Алтина је одлично повезана са свим деловима града, захваљујући близини Европског пута Е-75, Аеродрома Никола Тесла Београд и новог Пупиновог моста. Порекло назива Реч „Алтина“ у преводу значи „златан турски новац“. У доба Римљана, на подручју данашње Алтине, била је „поштанска“ станица на путу између Сирмијума и Сингидунума, о чему сведоче бројни записи. Карактеристике Насеље је на благом узвишењу сремске равнице и у близини реке Дунав. Формирање насеља започето је раних деведесетих година прошлог века. Након 2000, започето је урбанистичко уређивање насеља, асфалтиране су улице и кроз насеље су пуштене три линије градског превоза, 81 и 81л, које саобраћају до Новог Београда (Павиљони) и линија 707, која саобраћа од Земун Поља до Зеленог венца. Алтина је једно од најмлађих насеља у Београду и бележи раст. Једна од карактеристика насеља је да улице носе називе по нашим и иностраним знаменитим личностима, као што су: владика Николај Велимировић, Мигел де Сервантес, Џеси Овенс, Павле Вујисић, Мија Алексић, Данило Бата Стојковић, Ернест Хемингвеј, Абебе Бикила, Дијего Ривера, Емил Затопек, Јустин Поповић. Новоизграђена Основна школа „Сава Шумановић“ почела је са радом школске године 2009/2010. У насељу се налази и Црква Св. ђакона Авакума и игумана Пајсија. Алтина има две железничке станице: Железничка станица Алтина и Железничка станица Земунско поље. Референце
Dům Petra Jankoviće

Dům Petra Jankoviće je označení pro budovu, která se nachází v srbské metropoli Bělehradu, na adrese Albanske spomenice 17, v místní části Hadžipopovac. Rohový dům vznikl podle návrhu českého architekta Jana Dubového a v současné době je kulturní památka. Budova představuje jednu z ukázek funkcionalistické a moderní architektury v srbské metropoli. Dvoupatrová budova má svůj architektonický rukopis zdůrazněný zaobleným rohem, balkony a velkými okny. Interiér stavby byl uspořádán tak, aby odpovídal potřebám moderních, dobře prosvětlených prostor. Rozlehlé místnosti měly jasně vymezená určení – jako ateliéry, sušárny, pracovny pro moderní stroje apod. Musely však být ale rozděleny sloupy kvůli nosnosti horních pater. Dva byty se nacházely v druhém patře, namísto patra třetího se nacházela na střeše budovy terasa. Historie Budova vznikla pro potřeby místního podnikatele Petra Jankoviće jako jeho vlastní dům ale i provozovna společnosti Solid (Солид). Dům byl budován v letech 1933 až 1936 v čistě funkcionalistickém stylu. Na rozdíl od astronomické observatoře na Zvezdaře zde Dubový nepoužil vůbec žádné dekorativní prvky. Objekt je inspirován do jisté míry industriální architekturou. Ve své době se jednalo o objemnou stavbu, která se stala jednou z dominant bělehradské místní části Hadžipopovac. Model budovy byl představen na několika výstavách na Balkáně i v Praze. V roce 1945 byla budova znárodněna a přestavěna kompletně na byty. Od roku 1992 je evidována jako kulturní památka. Reference Literatura Pavel Trojan: Češi a Bělehrad 1918–1938
Bâtiment résidentiel et commercial de Petar Janković

Le bâtiment résidentiel et commercial de Petar Janković (en serbe cyrillique : Пословно-стамбена зграда Петра Јанковића ; en serbe latin : Poslovno-stambena zgrada Petra Jankovića) est situé à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la partie urbaine de la municipalité de Palilula. Construit entre 1933 et 1936, il est inscrit sur la liste des biens culturels de la Ville de Belgrade. Présentation Le bâtiment résidentiel et commercial de Petar Janković, situé 17 rue Albanske spomenice, a été construit entre 1933 et 1936, selon les plans de l'architecte tchèque Jan Dubovi, l'un des fondateurs du Groupe d'architectes de tendance moderniste de Belgrade (en serbe : Grupa arhitekata modernog pravca u Beogradu). Il représente un témoignage important de l'architecture des années 1930 à Belgrade et des réalisations de Jan Dubovi dans la capitale serbe. Références Articles connexes Architecture à Belgrade Palilula (Belgrade) Portail de Belgrade Portail de la protection du patrimoine
Пословно-стамбена зграда Петра Јанковића

Пословно-стамбена зграда Петра Јанковића се налази у Београду, на територији градске општине Палилула, на углу улица Албанске споменице и Никодима Милаша, представља непокретно културно добро као споменик културе. Зграда је подигнута у периоду од 1933. до 1936. године, по пројекту архитекте Јана Дубовог, са двојном наменом, што се огледа у веома успешном архитектонском решењу разнородних функција (пословни простор и становање). Квалитет идејног решења је и у обликовању решења архитектонског корпуса, оствареном у духу чистог модернизма, који је крајем треће деценије 20. века у Београду. Како се у свом аутентичном облику сачувао до данас, овај објекат је значајан за проучавање архитектуре Београда, као и развоја архитектуре у Србији. Осим тога, грађевина представља и значајно реализовано дело истакнутог аутора. Види још Списак споменика културе у Београду Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара Листа споменика
Centre clinique et hospitalier de Zvezdara

Le centre clinique et hospitalier de Zvezdara (en serbe cyrillique : Клиничко-болнички центар Звездара ; en serbe latin : Kliničko-bolnički centar Zvezdara ; en abrégé : KBC Zvezdara) est un hôpital public situé à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Zvezdara. Son origine remonte à 1935. Historique L'hôpital de Zvezdara a été officiellement créé le 1er décembre 1935 grâce à la fondation du riche marchand et philanthrope belgradois Nikola Spasić (1838-1916) ; à l'origine doté de 100 lits, il a été le premier établissement de soin du quartier alors connu sous le nom de « Bulboder ». En 1963, la fondation anglaise Sue Ryder a offert à l'hôpital trois pavillons consacrés à la gériatrie, offrant une capacité d'accueil de 123 lits. Services L'hôpital est divisé en plusieurs services : gynécologie, chirurgie, médecine interne, laboratoires, services médicaux, neurologie, ophtalmologie, oto-rhino-laryngologie, pédiatrie, psychiatrie, radiologie et médecine d'urgence. Certains de ces services sont subdivisés. Le service de chirurgie est constitué d'un département de chirurgie générale et d'un département d'urologie. Le service de médecine interne compte 9 départements : endocrinologie, diabète et troubles du métabolisme, gériatrie, centre de la migraine, maladies rénales et troubles du métabolisme avec dialyse, gastro-entérologie et hépatologie, pneumologie, allergologie et immunologie, hématologie et oncologie, dermato-vénérologie et maladies cardio-vasculaires. Parmi les « services » médicaux de l'hôpital figurent un centre de médecine physique et de réadaptation, un département de fournitures médicales avec un centre de transfusion sanguine et un département de pathologie. Le service de pédiatrie est installé dans l'hôpital pour enfants Olga Popović-Dedijer, situé 13 rue Mije Kovačevića. Transports L'hôpital est accessible par les lignes de bus 77 (Zvezdara – Hôpital de Bežanijska kosa) et 79 (Dorćol – Mirijevo IV) ainsi que par les lignes de trolleybus 28 (Studentski trg – Zvezdara) et 40 (Zvezdara – Banjica II) de la société GSP Beograd. Références Liens externes (sr + en) Site officiel (sr) Notice sur le site de la Ville de Belgrade Portail de la médecine Portail de Belgrade