Пољопривредни факултет Универзитета у Београду

Пољопривредни факултет је основан 1919. године као један од 6 факултета Универзитета у Београду. Историјат Факултета За оснивање Пољопривредног факултета највеће заслуге имао је Сима Лозанић (1847—1935), први професор Агрикултурне хемије и тадашњи ректор Београдског универзитета. Велику помоћ и разумевање око оснивања Факултета, Сима Лозанић је имао од Јована Жујовића (1856—1936), геолога и петрографа, тадашњег министра просвете. Факултет је основан Законом о изменама и допунама закона о Универзитету од 27. 02. 1905. године (Сл. новине Краљевине СХС бр. 85, година I, од 23. 08. 1919. године). Одмах по завршетку Првог светског рата, на првој седници Универзитетског савета, одржаној 28. марта 1919. године, ректор је саопштио акт Министарства просвете, у којем је изражена жеља да се на Београдском универзитету отвори - започне са радом Пољопривредни факултет, са два одсека: пољопривредним и шумарским. Због тога се овај дан обележава као - Дан Пољопривредног Факултета. Припрема за отварање и почетак рада Пољопривредног факултета трајала је до јесени 1920. године, а настава је почела 5. децембра, уводним говором првог декана, др Петра Ђорђевића, редовног професора Специјалне ботанике и начелника Министарства шума и руда. Било је предвиђено да Топчидерска економија припадне факултету, али то се није догодило. Десет студената шумарског одсека није могло започети четврту годину 1923. јер није било наставника. Промоција првих свршених студената је одржана у новембру 1924. Половином 1920-тих је било проблема са доделом средстава из државног буџета, било је чак и мисли о укидању факултета због „финансијске немогућности”. Године 1930. Факултет добија нови назив, Пољопривредно-шумарски факултет, а 1933. године се из Београда пресељава у Земун у зграду наменски сазидану за њега (освећена 14. децембра те године). Пар година касније почињу радови на уређењу дворишта факултета - један хектар покривен житарицама, поврћем, дрвећем... Студије су биле тешке: од 894 студента уписана од оснивања до 1934, дипломирало је 170. После Другог светског рата тј. 1949. године издвојили су се као самостални факултети: Шумарски и Пољопривредни факултет. Зграда факултета је дограђивана од 1975. до ца. 1978. за нових 11.000 квадратних метара. Организација Факултета Наставна делатност Факултета обавља се у оквиру следећих одсека: Одсек за ратарство Одсек за воћарство и виноградарство Одсек за хортикултуру Одсек за зоотехнику Одсек за мелиорације земљишта Одсек за фитомедицину Одсек за пољопривредну технику Одсек за прехрамбену технологију Одсек за агроекономију За организовање и извођење научно-истраживачког рада и студија Факултет има следеће институте: Институт за ратарство и повртарство Институт за хортикултуру Институт за зоотехнику Институт за земљиште и мелиорације Институт за фитомедицину Институт за пољопривредну технику Институт за прехрамбену технологију и биохемију Институт за агроекономију Катедра је основна наставно - научна јединица. Катедре су носиоци и организатори наставног, научног и стручног рада. Факултет има следеће катедре и то при институту: Институт за ратарство и повртарство: Катедра за агроботанику Катедра за агротехнику и агроекологију Катедра за ратарство и повртарство Катедра за генетику, оплемењивање биљака и семенарство Кабинет за стране језике Институт за воћарство и виноградарство: Катедра за воћарство Катедра за виноградарство Институт за зоотехнику: Катедра за опште сточарство и оплемењивање домаћих и гајених животиња Катедра за исхрану, физиологију и анатомију домаћих и гајених животиња Катедра за одгајивање и репродукцију домаћих и гајених животиња Институт за земљиште и мелиорације: Катедра за педологију и геологију Катедра за агрохемију и физиологију биљака Катедра за еколошку микробиологију Катедра за мелиорације земљишта Институт за фитомедицину: Катедра за фитопатологију Катедра за ентомологију и пољопривредну зоологију Катедра за пестициде и хербологију Институт за пољопривредну технику: Катедра за пољопривредну технику Катедра за математику и физику Институт за прехрамбену технологију и биохемију: Катедра за хемију и биохемију Катедра за технологију конзервисања и врења Катедра за технологију ратарских производа Катедра за технологију анималних производа Катедра за технолошку микробилогију Катедра за управљање безбедношћу и квалитетом хране Институт за агроекономију: Катедра за менаџмент у агробизнису Катедра теорије трошкова, рачуноводства и финансија Катедра за економику пољопривреде, тржиште и рурални развој Катедра за статистику Катедра за општу економску теорију, социологију, социологију села и пословно право Запослено особље Запослено особље су лица која су у радном односу на Факултету. Наставно особље (наставници и сарадници) на Факултету чине лица која остварују наставни, научни и истраживачки рад. Ненаставно особље чине лица која обављају стручне, административне и техничке послове. На факултету ради око 282 наставног и 192 ненаставно особља и 49 стручних сарадника што износи укупно око 523 запослених. Задатак свих ових запослених је образовање студената Пољопривредног факултета којих има око 4500. Декани Пољопривредног факултета Проф. др Петар Ђорђевић, 1920−1923 Проф. др Иван Ђаја, 1923−1926 Проф. др Милан Влајинац, 1926−1932, 1935−1936 Проф. др Ђока Јовановић, 1932−1933 Проф. др Добросав Тодоровић, 1933−1934, 1939−1942, 1945−1947 Проф. др Станоје Недељковић, 1936−1939 Проф. др Михајло Градојевић, 1942−1943 Проф. др Младен Јосифовић, 1944−1945, 1947−1949, 1952−1954 Проф. др Стеван Николић, 1949−1950 Проф. др Живојин Тешић, 1950−1952, 1954−1955 Проф. др Драгиша Николић, 1955−1957 Проф. др Јован Белић, 1957−1958 Проф. др Станко Мирић, 1958−1960 Проф. др Чедомир Обрачевић, 1960−1962 Проф. др Лазар Аврамов, 1962−1964 Проф. др Новица Митић, 1964−1967 Проф. др Момчило Стојановић, 1967−1969 Проф. др Радојица Кљајић, 1969−1971 Проф. др Миломир Џамић, 1971−1973 Проф. др Живота Поповић, 1973−1975 Проф. др Бранко Бајчетић, 1975−1977 Проф. др Александар Ђокић, 1977−1979 Проф. др Милорад Бабовић, 1979−1981, 1996−2000 Проф. др Драгутин Величковић, 1981−1983, 1987−1989, 1989−1993 Проф. др Виден Ранђеловић, 1983−1985 Проф. др Живорад Гајић, 1985−1987 Проф. др Вилиман Кољајић, 1994−1995 Проф. др Драгиша Раичевић, 2000 Проф. др Софија Пекић, 2000−2003 Проф. др Небојша Ралевић, 2003−2012 Проф. др Милица Петровић, 2012−2018 Проф. др Душан Живковић, од 2018 Професори Пољопривредног факултета, ректори и проректори на Београдском универзитету Проф. др Драгутин Величковић, ректор, 1993−1997 Проф. др Стеван Николић, проректор, 1952−1954 Проф. др Новица Митић, проректор, 1971−1975 Проф. др Александар Ђокић, проректор, 1979−1983 Проф. др Милорад Бабовић, проректор, 1987−1991 Проф. др Никола Ристић, проректор, 1998−2003 Професори Пољопривредног факултета, академици Проф. др Младен Јосифовић (Ботаника) Проф. др Доброслав Тодоровић (Ратарство) Проф. др Јован Белић (Посебно сточарство) Проф. др Живојин Тешић (Микробиологија земљишта) Проф. др Радмила Петановић (Биотехничке науке) Галерија Види још Стара зграда Пољопривредног факултета у Земуну Јевто Радуловић Часлав Ђаја Огледно добро Пољопривредног факултета "Радмиловац", Београд Списак факултета у Србији Референце Литература Спољашње везе Званични сајт Пољопривредног факултета Плодна земља нас је одржала („Политика”, 18. март 2019)