Helige Savas kyrka

Helige Savas kyrka, eller översatt från serbiska som Helige Savas tempel (serbisk kyrilliska: Храм Светог Саве; latinska: Hram Svetog Save; kyrkslaviska: Хра́мъ Свѧтого Са́ввы), är en serbisk-ortodox kyrka belägen på Vračarplatån i Serbiens huvudstad Belgrad. Kyrkan är helgad åt Serbiens nationalhelgon Helige Sava, som grundade den Serbisk-ortodoxa kyrkan år 1219. Han är en mycket viktig person i Serbiens historia. Kyrkan tillhör Belgrads och Karlovcis ärkebiskopsdöme. Den är en den största östortodoxa kyrkan på Balkanhalvön och en av de största i världen. Vračarplatån, där kyrkan ligger, är den plats där Helige Savas rester och reliker brändes den 27 april 1594 av osmanen Sinan Pasha, som straff för att serberna hade rest sig i ett uppror. Historik Tävlingar Till 300-årsminnet av brännandet av Savas kvarlevor år 1895, grundades Sällskapet för byggandet av Helige Sava-kyrkan i Vračar, i syfte att bygga en kyrka på platsen där Savas reliker brändes. Det är här kyrkans historia börjar. Sällskapet grundades av ett hundra av de mest framstående medborgarna som bodde i Belgrad under den tiden, som leddes av en metropolit vid namn Mihajlo. År 1905 utlystes en offentlig tävling om utformningen av projektet. Tävlingen krävde att kyrkan skulle bland annat vara ett minnesmärke, vara byggd i serbisk-bysantinsk stil med en inre yta på 2 000–2 500 kvadratkilometer samt att kyrkan skulle ha ett separat klocktorn. Fem förslag lämnades in, som året efter skickades till en kommission i Sankt Petersburg i dåvarande Kejsardömet Ryssland för bedömning. Kommissionen hade dock dragit slutsatsen att den inte kunde rekommendera något av de inlämnade förslagen för att uppförandet skulle genomföras. På grund av Balkankrigen (1912–1913) och första världskriget (1914–1918) gick arbetet med kyrkan långsamt och inga nya lösningar kunde hittas. Året efter första världskrigets slut återupprättades sällskapet och en styrelse under ledning av Serbisk-ortodoxa kyrkans dåvarande patriark Dimitrije inrättades. År 1926 hölls en ny tävling. Tävlingens villkor var denna gången att kyrkan skulle vara byggd i moderniserad serbisk-bysantinsk stil och att den skulle rymma 6 000 personer på en yta av cirka 3 000 kvadratmeter. 22 förslag lämnades in. År 1930 beslutade en kommitté, ledd av patriark Barnabas, att ge uppdraget till arkitekterna Bogdan Nestorović och Aleksandar Deroko att utveckla ett projekt. Före och efter andra världskriget Kyrkan började tillslut att byggas år 1935, men tog stopp igen år 1939 i samband med andra världskrigets utbrott och att Nazityskland började bomba Belgrad den 6 april 1941. Templets utrymmen användes av ockupanterna, såväl som av partisan- och sovjetiska enheter, för att inrymma flottan. Sällskapet avskaffades år 1948, vilket ledde till att byggandet avbröts. Socialistiska federativa republiken Jugoslavien När German blev Serbisk-ortodoxa kyrkans patriark år 1958, återupplivade han idén om att kyrkan skulle fortsätta uppföras. År 1984 fick han tillstånd att fortsätta bygget, trots att Serbien (dåvarande Socialistiska republiken Serbien, som då tillhörde Socialistiska federativa republiken Jugoslavien) styrdes av kommunister och att den Serbisk-ortodoxa kyrkan förföljdes i landet. I september samma år utsåg German professor och arkitekt Branko Pesic till ansvarig för byggandet. Designbyrån Studio anlitades för designarbetet och byggföretaget Rad ansvarade för byggarbetsplatsen. Den 30 april 1985 återinvigde patriark German kyrkan. Den 12 maj 1985 ledde patriarken en liturgi, där det var cirka 12 000 personer på insidan, medan cirka 80 000 var utanför. Byggandet återupptogs den 12 augusti samma år, vilket också godkändes. I samband med att de jugoslaviska krigen bröt ut år 1991, blev det mindre arbete på kyrkan och år 1996 tog det stopp igen. Efter SFR Jugoslavien Den 20 april 1999, under Natos flygbombningar av Jugoslavien, hölls en gudstjänst i kyrkan av Serbisk-ortodoxa- och Rysk-ortodoxa kyrkans dåvarande patriarker Pavle och Aleksij II med bön om att bombningarna och lidandet skulle få ett slut. Sällskapet återupplivades år 2001, som leddes av patriark Pavle och Zoran Đinđić. Kyrkans exteriör blev färdig år 2004 och samma år påbörjades arbetet med interiören. Interiören blev färdig år 2020. Kyrkan Utsidan Exteriören Kyrkan, som är byggd i serbisk-bysantinsk stil, är 91 meter lång från öst till väst, och 81 meter lång från norr till söder. Den är 82 meter hög. Fasaden är gjord av vit marmor och granit medan de inre dekorationerna består av mosaik. Största kupolen Den centrala kupolen började att byggas i november 1988 och var klar i februari 1999. Kupolen lyftes i maj och juni 1989, vilket tog 20 dagar. Lyftandet slutfördes den 26 juni. Den lyftes med hjälp av 16 hydrauliska kranar. Kupolen väger 4000 ton. Den har ett 27 meter högt valv med en inre diameter på 30,5 meter och 39,5 meter på utsidan. Den har 24 fönster. Kors Det största korset sitter på den centrala kupolen och det tillverkades i fabriken Prva Iskra i april 1989, och de andra korsen av företaget Tehnokoping. Det största korset har en höjd på cirka 12 meter. På de fyra klocktornen finns kors som är 4 meter höga och på absiden finns fem kors som är 1,2 meter höga. Klockor Kyrkan har 49 klockor. De fyra största är placerade i det sydvästra klocktornet och rör sig i öst-västlig riktning. De övriga 45 utgör klockspelet och är placerade i det nordvästra tornet. De första nio klockorna anlände till kyrkan den 31 oktober 2001 och de andra 40 klockorna tre veckor senare. De började installeras den 1 december 2001. Den största klockan väger 6 128 kilo och har en diameter på 204 centimeter. Den näst tyngsta väger 3 650 kg och den lättaste 11 kilo och har en diameter 20 centimeter. Klockspelet har 45 klockor och väger cirka 19 000 kilo. På klockorna finns texter från Bibeln och inskriptioner på kyrilliska. Interiör och inventarier Bottenvåningen Kyrkans inre höjd på 65 meter överstiger Hagia Sofia i Istanbul i Turkiet med nästan 10 meter. Kyrkan har plats för mer än 10 000 personer samtidigt. I källarvåningen finns en krypta med bland annat relikerna från Sava och fursten Helige Lazar Hrebeljanovićs grav. Inne i kyrkorummet på bottenvåningen finns en stor rund taklampa som tillverkades av ryssen Nikolaj Mukhin. På golvet mellan lampans mitt finns en stjärna som symboliserar Jesu födelse och Jesu uppståndelse till den centrala kupolen. På lampan finns flera dubbelörnar och flera personer avbildade som till exempel Jungfru Maria (Guds moder) med Jesusbarnet och Helige Sava. Lampan hänger i kedjor och vajrar. Kedjornas längd är 42 meter. På väggarna finns stora mosaiker/målningar som bland annat föreställer Jesu födelse, Jesus, Jesu liv, Jesu uppståndelse, när Jesus togs ner från korset, Jungfru Maria med Jesusbarnet, Guds moders avsomnande, ärkeänglarna Mikael och Gabriel, aposteln Johannes som skriver ned Guds ord, Johannes Döparen med sitt avhuggna huvud, Jesu apostlar, Helige Sava och hans mor Ana Nemanjić, Helige Nikolaus, Helige Basileios den store, Helige Johannes Chrysostomos, pingstdagen med mera. I kupolen finns en målning föreställande Jesus omgiven av fyra olika änglar som ska symbolisera ett kors. Mer än 40 procent av mosaikerna i kyrkan är gjorda av guldsmalte. På den nedre delen av kupolen kan man se Jesu ansikte, Jungfru Maria, ärkeänglarna Mikael och Gabriel och Jesu apostlar. Där finns även fem korta lovsånger. De sista bitarna på mosaiken som föreställer Jesu ansikte sattes dit av Serbisk-ortodoxa kyrkans dåvarande patriark Irinej, Serbiens president Aleksandar Vučić och Rysslands president Vladimir Putin. Mosaikerna i kyrkan har tillsammans en yta på cirka 15 000 kvadratmeter och mer än 600 konstnärer var med och tillverkade mosaikerna. På den centrala ikonostasen kan man se ikoner föreställande Jesus, Jungfru Maria med Jesusbarnet, Helige Sava, Helige Stefan Nemanja och Jesus med sina apostlar med mera. Bakom ikonostasen finns flera delar som symboliserar till exempel Kristi Himmelfärd, himlen, Golgata, Födelsekyrkan och Treenigheten. På bågen ovanför altaret finns en mosaik föreställande Jungfru Maria med Jesusbarnet som sitter på en tron och på väggen på vänster sida om ikonostasen finns en krucifixbild. Inne i kyrkan finns tre plattformar där kören står och sjunger som sammanlagt rymmer 700 personer och har en yta på 1444 kvadratmeter. Kryptor Den första kyptan är helgad åt Lazar Hrebeljanović och brukar därför kallas Helige Lazar Hrebeljanovićs kyrka. Den byggdes på sex månader mellan åren 2001 och 2002, då 15000 kubikmeter jord grävdes upp. Sedan år 2015 har olika kulturevenemang anordnats där. Sedan år 2016 har också regelbundna gudstjänster genomförts. Inuti finns bland annat en ikonostas. En del av freskerna tillverkades genom att de lades på dukar och sedan limmades fast på väggarna. Kryptan är 2000 kvadratmeter stor och ligger på 7 meters djup under marken, vilket är dubbelt så litet som den ursprungliga idén. Bakom altaret i kryptan finns Patriarkernas krypta, ett utrymme där Serbisk-ortodoxa kyrkans framtida patriarker kommer att begravas. Den första patriarken som begravdes där var Irinej, som dog den 20 november 2020 i Covid-19. Turism Förutom kyrkans religiösa funktioner brukar den locka många besökare och är också en attraktion i Belgrad. I januari 2019 besökte Rysslands president Vladimir Putin kyrkan under ett besök i Serbien. Övrigt En litet stenkast bort från kyrkan finns en staty föreställande Helige Sava och även en mindre kyrka som också är uppkallad efter honom. Bilder Se även Östortodoxa kyrkan i Serbien Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Helige Savas kyrka. Webbplats: Храм Светог Саве (Hram Svetog Save) - Душа Србиje (serbiska) Liturgi i templet (Youtube) Inne i templet (Youtube)