NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Калемегдан

44.8236, 20.4503 „Калемегдан“ е турското наименование на Белградската крепост и едноименен парк в Белград, Сърбия. Разположен е на десния бряг на река Сава при вливането ѝ в река Дунав. От крепостната стена се открива гледка към Нови Београд. След освобождаването на Сърбия от османско владичество през 1815 година белградската крепост остава седалище на османски гарнизон. В сръбско-турския конфликт от 1862 година крепостта е основният обект, около който се водят боевете с участието и на Първата българска легия. През 1867 година е предадена на сърбите в резултат на споразумение със султана. По турското име на крепостта паркът зад нея също се нарича „Калемегдан“. Белград е пазител на едно от най-красивото културно и историческо наследство. Един от забележителните му експонати е крепостта Калемегдан. Според исторически данни Калемегдан е част от крепостен град, датиращ от средните векове. По времето, когато градът е част от Османската империя, крепостта се сдобива с името „Калемегдан“ – в превод: „замък“, „площад“. Крепостта се намира в едноименния парк Калемегдан. Той е най-големият парк в Белград и е сред основните забележителности на сръбската столица. Сградата на Калемегдан е реставрирана няколко пъти. Архитектурата ѝ е изключително автентична. През годините различните владетели на града са достроявали различни части от крепостта. Може би това до голяма степен е спомогнало за масивния и уникален вид на Калемегдан. Една от най-атрактивните части на крепостта е средновековна часовникова кула, построена през XVI век. Калемегдан разполага с няколко наблюдателни кули и масивно каменно укрепление. Според местните именно белите каменни плоскости, от които е изградена крепостта, са първоизточник на наименованието на града – Белград. Калемегдан е построена на връх, от където се открива прекрасен изглед към града и красивия едноименен парк. Паркът е разделен на две части: малък и голям Калемегдан. Малкият Калемегдан помещава забележителен зоопарк, а големият – Военния музей, Музея на горското стопанство и други забележителности. Паркът изобилства от зеленина, красиви културни забележителности, китни кафенета, ресторанти и чудесни места за пикник и почивка сред природата и историческите забележителности на града. Източници
Kalemegdan

Kalemegdan je největší z parků v Bělehradu, hlavním městě Srbska. Jedná se také o nejvýznamnější kulturně-historický komplex, ve kterém dominuje Bělehradská pevnost nacházející se nad ústím Sávy do Dunaje. Jméno Kalemegdan se původně vztahovalo jen na prostory v okolí pevnosti, ty však byly v 80. letech 19. století při rozsáhlých proměnách Bělehradu přebudovány na rozsáhlý park. Původně se jednalo o významné místo z hlediska vojenství, soustředily se zde vojenské síly připravující se k útoku na pevnost. Název parku pochází z turečtiny a je spojením dvou slov – kale (pevnost) a megdan (bitva). Turci nazývali Kalemegdan také jako Fićir-bajir, což znamená "břeh pro zamyšlení". Budování parku začalo po předání pevnosti srbské správě roku 1867. Plán parku vytvořil první bělehradský urbanista Emilijan Josimović. Mezi lety 1873 a 1875 byly vysázeny stromy a celá pláň se rychle zazelenala. Systematické úpravy Kalemegdanu byly zahájeny roku 1890, kdy vojenská správa předala park bělehradské opštině. Tehdejší předseda opštiny Nikola Pašić schválil půjčku ve výši 10 000 dinárů na potřebné práce. Roku 1905 se přistoupilo k rozšíření parku zřízením Malého Kalemegdanu, který se rozprostíral od pavilonu "Cvijeta Zuzorić" až k zoologické zahradě. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kalemegdan na srbské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kalemegdan na Wikimedia Commons
Kalemegdan

Kalemegdan (serbisch-kyrillisch Калемегдан aus dem Türkischen: Kale meydanı; deutsch: Burgplatz) ist eine Parkanlage auf dem ehemaligen Glacis der Festung von Belgrad in der serbischen Hauptstadt Belgrad. Der Kalemegdan teilt sich in die Anlagen des großen und kleinen Kalemegdans. Lage Der Kalemegdan befindet sich nordwestlich des heutigen Stadtzentrums von Belgrad oberhalb der Mündung der Save in die Donau. Von hier aus bietet sich ein weiter Blick auf den Mündungsbereich mit der Großen Kriegsinsel (heute Naturschutzgebiet) sowie auf die Belgrader Stadtteile Zemun und Novi Beograd, darüber hinaus Richtung Norden auf die große bewaldete und von Kanälen durchzogene Fläche der Pannonischen Tiefebene. Geschichte Der Name Kalemegdan steht heute die für große Freifläche rund um die Zitadelle, die den Kern der Festung bildet. Die Freifläche entstand im Laufe der 1880er Jahre, als das Gelände in einen großen Park umgestaltet wurde. Der erste Entwurf dieses Parks wurde auf Befehl des Fürsten Mihailo Obrenović vom ersten Belgrader Städtebauer Emilijan Josimović angefertigt. Sehenswürdigkeiten Im Kalemegdan-Park finden sich Büsten von angesehenen Persönlichkeiten der serbischen bzw. jugoslawischen Kultur. Neben den Resten der historischen Belgrader Festung und dem Pobednik (Der Sieger), der monumentalen Skulptur eines Mannes in Siegerpose (ein Werk des Bildhauers Ivan Meštrović), befinden sich hier auch das Militärmuseum, das Jagd- und Forstmuseum, der Pavillon für Kunst Cvijeta Zuzorić, kleinere Kirchen, ein Kinderspielplatz, Sportplätze, verschiedene Restaurants, der Fischerbrunnen und der Belgrader Zoo. Berühmt ist der Nebojša-Turm am Fuße der Festung. Galerie Weblinks Artikel über Kalemegdan auf den Webseiten der Stadt Belgrad (deutsch) Kalemegdan-Fotos auf den Webseiten der Stadt Belgrad
Kalemegdan

Kalemegdan je najveći park u Beogradu. Povijest Dominira Beogradska tvrđava iznad ušća Save u Dunav. Naziv Kalemegdan odnosi se samo na prostor oko Tvrđave koji je 1880-ih pretvoren u park. Prostor je, dok je Tvrđava bila glavno mjesto vojnih djelovanja u Beogradu, služio da se neprijatelj locira i pričeka borbu. Od toga i ime Kalemegdan, koje potječe od turskih riječi kale ( kula ) i megdan (borba). Turci su ga nazivali i Fićir - bajir, što znači brijeg za razmišljanje. Preuređivanje u park počelo je nakon što se Tvrđava predala Srbima (1867.), po naređenju kneza Mihaila Obrenovića. Skice za uređenje Kalemegdana napravio je prvi beogradski urbanist, Emilijan Josimović. Zelenilo je zasađeno između 1873. i 1875. godine, kada Beogradskom tvrđavom zapovijeda pukovnik Dragutin Žabarac, ađutant Miloša Obrenovića, u doba njegove druge vladavine. Plansko uređivanje Kalemegdana počinje 1890. Tada je vojska predala park beogradskoj općini. Ondašnji predsjednik općine, Nikola Pašić, odobrio je prvi kredit za uređivanje Kalemegdana, za 10 000 tadašnjih dinara. Godine 1905. pristupilo se proširivanju parka, uređivanjem Malog Kalemegdana, koji se prostirao od paviljona Cvijete Zuzorić do Zoološkog vrta. Tu je sredinom 1930-tih godina postavljen spomenik Umorni borac, rad kipara Tome Rosandiča. Prije Prvog svjetskog rata, kalemegdanski je park završavao na mjestu gdje su sada kamene stube (vode prema donjoj terasi). Zemljište iza ovih stuba je sve do 1929. bilo potpuno neuređeno i obraslo u korov. Poslije 1931., park je proširen i na Gornji grad. Nakon Drugog svjetskog rata, 1948. godine, na Kalemegdanu je sazidana Grobnica narodnih heroja u koju su preneseni posmrtni ostaci Ive Lole Ribara, Ivana Milutinovića i Đure Đakovića, a 1957. godine tu je pokopan i Moša Pijade. Znamenitosti više spomenika poznatim kulturnim i javnim radnicima Vojni muzej Umjetnički paviljon Cvijete Zuzorić Gradski zavod za zaštitu spomenika kulture Zoološki vrt dječji zabavni park veći broj športskih igrališta i ugostiteljskih objekata Prirodnjački muzej Izvori
Kalemegdan

Kalemegdan – fortyfikacje w Belgradzie wybudowane za czasów celtyckich, a następnie za czasów rzymskich znane pod nazwą Singidunum. Zabudowania znajdujące się na wzgórzu wysokości około 125 metrów współcześnie pochodzą głównie z XVII wieku. Znajdują się tam również antyczne wykopaliska i katakumby rzymskie. Ślady rzymskich budowli to np. stara studnia rzymska (35 m głęb., 3,4 m szer.), odbudowana w 1731 r. przez Austriaków. Są tam również cerkwie, bramy historyczne, grobowce tureckie, a także muzeum wojskowe oraz ogród zoologiczny. Twierdza znajduje się w dzielnicy Stare Miasto i jest jedną z ważniejszych atrakcji turystycznych miasta. Z twierdzy roztacza się panorama na ujście rzeki Sawy do Dunaju. Znajduje się tam również rozległy park będący miejscem spotkań, spacerów i odpoczynku.
Калемегдан

Калемегда́н (серб. Калеме́гдан) — парк рядом с Белградской крепостью в старой части Белграда (Сербия), один из старейших парков Европы. Находится в общине Стари-Град. Название Название происходит от турецкого наименования «Замковая площадь» (тур. Kale Meydanı). Согласно другому мнению название Калемегдан происходит от двух турецких слов «Kale» («крепость») и «Megdan» («битва»). Турки называли Калемегдан Фикир-байыр (fikir bayır), «холм размышления». Теперь довольно часто Калемегданом называют саму Белградскую крепость. Парк делится на Малый Калемегдан и Большой Калемегдан. Расположение Крепость Калемегдан — самый важный исторический памятник Белграда. Она расположена на вершине холма на высоте 125 метров над уровнем моря при слиянии рек Дунай и Сава. Окружена тремя улицами: бульваром воеводы Бойовича (серб. Bulevar Vojvode Bojovića), Тадеуша Костюшко (серб. Tadeuša Košćuška) и Парижской (серб. Pariska). Вдоль набережной проходит железная дорога. Внутри крепости находится Военный музей, в котором выставлены образцы оружия различных периодов истории. История Крепость была известна ещё во времена римлян, которые называли её Сингидунум. В период между 378 годом и 441 годом крепость, защищаемая римским легионом, неоднократно разрушалась гуннами и готами, но приблизительно в 535 году была восстановлена византийским императором Юстинианом Великим. Крепость оставалась Византийской цитаделью до XI века, после чего перешла в руки Венгрии. Позже венгерский король Бела подарил крепость сербам как свадебный подарок, когда его сын женился на сербской принцессе Елене. В течение многих веков всё городское население Белграда было сконцентрировано в пределах крепости Калемегдан. В 1521 году, спустя 132 года после битвы на Косовом поле, крепость была завоёвана турками и принадлежала Османской империи до 1867 года, когда турки ушли из Сербии. Крепость разрушалась в ходе Первой и Второй мировых войн, но была восстановлена. С 1890-х годов крепость оформляли под парк, в котором к 1911 году был установлен фонтан «Рыбак». См. также Петроварадинская крепость Голубацкая крепость Ссылки Калемегдан Калемегдан и белградская крепость История белградской крепости
Калемегдански парк

Калемегдан је највећи београдски парк. Истовремено је најзначајнији културно-историјски комплекс, у којем доминира Београдска тврђава изнад ушћа Саве у Дунав. Назив Калемегдан односи се само на просторни плато око тврђаве који је осамдесетих година 19. века претворен у парк . Плато је, док је тврђава била главно војно упориште Београда, служио да се непријатељ осмотри и сачека за борбу. Његово име потиче од турских речи кале („тврђава“) и мегдан („бојиште“). Турци су Калемегдан називали и Фићир-бајир што значи „брег за размишљање“. Историја Преуређивање у парк отпочело је, после предаје тврђаве Србима (1867), по наређењу кнеза Михаила Обреновића. Идејне скице за уређење Калемегдана направио је први београдски урбаниста Емилијан Јосимовић. Зеленило је засађено између 1873. и 1875. године, када је Београдском тврђавом командовао пуковник Драгутин Жабарац, некадашњи први ађутант кнеза Михаила Обреновића. Планско уређивање Калемегдана је почело 1890. године. Тада је војска предала парк Београдској општини. Ондашњи председник општине Никола Пашић одобрио је први кредит за уређивање Калемегдана од 10.000 тадашњих динара. Године 1905, приступило се проширивању парка, уређивањем Малог Калемегдана, који се простирао од павиљона "Цвијета Зузорић" до Зоолошког врта. Пре Првог светског рата Калемегдански парк завршавао се на месту где су сада камене степенице (воде према доњој тераси). Земљиште иза ових степеница било је све до 1929. потпуно неуређено и обрасло коровом. После 1931. парковске површине проширене су и на Горњи град. На Малом Калемегдану се налазила једна врста вашара, са "ринглшпилом" и шатрама са забавним садржајима. У парку је постављено више споменика познатим културним и јавним радницима. На Калемегдану се налазе Војни музеј, Уметнички павиљон „Цвијета Зузорић“, Завод за заштиту споменика културе града Београда, Зоолошки врт, Римски бунар, дечји забавни парк, Гробница народних хероја, већи број спортских игралишта и угоститељских објеката и Природњачки музеј. У септембру 2010. на Калемегдану у захвалност народу Јапана откривена је Јапанска чесма. Галерија Види још Београдска тврђава Гробница народних хероја на Калемегдану Војни музеј у Београду Мало степениште у парку Калемегдан Велико степениште у парку Калемегдан Зграда тополивнице и војне кухиње Референце Спољашње везе Калемегдан Комплетан водич кроз Србију Калемегдан Виртуелна шетња Калемегданом
Kalemegdan

Kalemegdan är en historisk borg i nordvästra delen av Belgrads centrum, strategiskt belägen på Savas östra strand där floden mynnar ut i Donau. Namnet är ett derivat från turkiskans kale, "fort" eller "borg", och meydan, "slag" eller "strid", alltså "strids-borg". Numera är Kalemegdan också namnet på den park som omger borgen. Historik Borgen har byggts upp och förstörts i omgångar sedan romartiden. Innehavare har i tur och ordning varit kelter, romare, bysantiner, serber, osmaner och serber igen, varvat under kortare perioder med hunner, goter, sarmatier, gepider, ungrare, bulgarer, österrikare och tyskar. Här finns sedan 1928 monumentet Pobednik som ofta används som en symbol för Belgrad. Galleri Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kalemegdan.
Калемегдан

Калемегдан (серб. Калемегдáн) — найбільший Белградський парк, один з найдавніших в Європі. Розташований на узвишші пагорба на висоті 125 метрів над рівнем моря поряд з белградською фортецею, при злитті рік Сави і Дунаю. Парк ділиться на Великий Калемегдан та Малий Калемегдан. Назва походить від турецьких слів kale (фортеця) і meydan (майдан). Турки називали його fikir bayır (Пагорб роздумів). Благоустрій парку почався після передачі фортеці Сербії (1867), за наказом князя Михайла Обреновича. Початкові ескізи для закладки Калемегдану зробив перший сербський урбаніст Еміліан Йосімовіч (серб. Емилијан Јосимовић.). Закладка відбулася між 1873 та 1875 роками, коли Белградською фортецею командував полковник Драгутін Жабарац (серб. Драгутин Жабарац), колишній перший ад'ютант князя Михайла Обреновича. Планомірний розвиток Калемегдану почався від 1890-х років, коли військові передали парк муніципалітету Белграда. Тогочасний мер Нікола Пашич затвердив першу позику на розвиток Калемегдану в розмірі 10 000 динарів. У 1905 році парк був розширений шляхом впорядкування Малого Калемегдану, що простягається від павільйону «Цвета Зузорич» до зоопарку. Перед Першою світовою війною Калемегдан закінчувався у місці, до тепер кам'яні сходи (що ведуть до нижньої тераси). Земля за сходами до 1929 року була запущена і заросла бур'янами. Після 1931 року парк розширений до Верхнього міста. У парку є багато пам'ятників відомим культурним та громадським діячам. В Калемегдані розташовані Військовий музей, Мистецький павільйон «Цвета Зузорич», міський інститут з охорони пам'яток культури, зоопарк, Римські криниці, дитячий розважальний парк, Пантеон національних героїв, ряд спортивних споруд та закладів громадського харчування, а також Природничий музей. Галерея Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Калемегдан Калемегдан Віртуальна мандрівка Калемегданом(серб.)
Црква Светог великомученика Георгија у Јамени

Црква Светог великомученика Георгија у Јамени, насељеном месту на територији општине Шид, припада Епархији сремској Српске православне цркве. Црква у Јамени подигнута је 1760. године, више пута је спаљивана и обнављана током историје. Задњи пут је спаљена за време Другог светског рата, 1943. године, а обновљена је у периоду од 1998. до 2010. године. Приликом прославе 250-годишњице постојања, 2010. године, цркву је освештао епископ сремски Василије. Дана 24. јуна 1729. жупу Дреновачку је визитирао Габријел Бачић, препошт каптола у Печуху, па је дошао и у Јамену. Известио је да већину житеља чиме православци (шизматици) који имају и доста велику цркву. Католика је тада било 53, који су подигли дрвену капелицу. 9. фебруара 1733. долази митрополитов архиђакон Вићентије Стефановић, који пише да је 1726. од брвна подигнута црквица Св. Ђорђа, која још није освештана, а покривена је шашом. Тада је црквом управљао поп Стеван Живковић, рођен у Моровићу, учио код попа Крсте. Тада је поп Стеван имао 30 година, кћер, 2 коња и 2 краве. Био је слабо образован, па му је архиђакон наложио да иде у Карловце где ће учити. Тада је у Јамени било 40 православних кућа, али су људи били, по извештају, још дивљи, па у цркву не долази више од два до три човека. Галерија Види још Списак цркава Епархије сремске Референце Спољашње везе „Намесништво шидско”. Епархија сремска. Архивирано из оригинала 22. 01. 2018. г. Приступљено 04. 12. 2018.
International School of Belgrade

The International School of Belgrade is an independent, co-educational, international school in Belgrade, Serbia, located in the neighborhood of Senjak. In 2005 ISB joined the IB school system. ISB follows the International Baccalaureate curriculum, with IB programs offered from Kindergarten to Grade 12. Instruction is in English, with the school split into two campuses, a Lower School (Kindergarten through Grade 5) and Middle and High School (Grade 6 through 12). The schools calendar runs from late August until mid June. Accreditation The International School of Belgrade is accredited by the Council of International Schools (CIS), New England Association of Schools and Colleges (NEASC), and authorized by the International Baccalaureate Organization (IBO), and the Serbian Ministry of Education, Science and Technological Development. Council of International Schools New England Association of Schools and Colleges International Baccalaureate Organization Students and faculty The school has 384 students from 45 countries. There are currently as of the 2013-2014 School Year, 187 Lower School students, 101 Middle School students, and 97 High School students. ISB employs 74 Faculty, Teaching Assistants, and Specialists representing 10 nationalities with experience ranging from 3 to over 30 years. Facilities ISB moved into its current high school campus in 2003, with grades 6-12. In 2005 grade 6-8 moved to a new building nearby. However starting January 2012 ISB's Middle School returned to the now renovated campus, fit with a new state of the art Gymnasium and Amphitheatre. Extracurricular activities ISB offers a large scale of after-school programs divided into three seasons: Autumn, Winter and Spring. ISB is a member of CEESA which allows older students, (Grades 6-12) to take part in events alongside students from other international schools in central and Eastern Europe. ISB competes in Soccer, Basketball and Volleyball, as well as Knowledge Bowl, and Math Counts. References External links [1] International Baccalaureate Organization Central and Eastern European Schools Association
TV5 (Niš)

TV5 je obytná budova v srbském městě Niš. Nachází se na třídě Zorana Đinđiće, její číslo popisné je 19. Jedná se nejvyšší stavbu ve městě (od roku 1973, kdy překonala do té doby nejvyšší hotel Ambasador ve středu města. Název Svůj název má obytný dům podle televizní stanice TV 5, která zde měla nápadný reklamní poutač v nejvyšší části objektu, dobře viditelný z celé Niše. Také byla označována jako pětka (srbsky Petica). Po nějaké době se stanice v roce 2009 přestěhovala do obchodního domu Kalča. Dříve, před vznikem stanice, býval objekt ozančován také podle názvu společnosti Varteks, který měl níže prodejnu. Popis Jedná se o budovu se základnou v podobě dvou čtverců spojených k sobě a přiléhající k nedalekým prodejnám ze severozápadní a jihovýchodní strany. Spolu s dalším blokem budov vytváří souvislou zástavbu panelových domů, byť výškově rozčleněnou u třídy Zorana Đinđiće. Občas je označovaná jako Žluté paneláky (srbsky Žuti soliteri).[zdroj?] Z 20 pater objektu celkem 18 slouží pro bydlení. Celkem je zde 144 bytů; na každém patře jsou byty čtyři. 6 z nich má větší výměru (70-100 m2) a 2 menší (50-70 m2) Dům je domovem pro 400 až 500 lidí. Dům je nejvyšší v Niši, sedmý nejvyšší v Srbsku a 13. nejvyšší na celém Balkánu. Jeho výška činí 81 metrů. Na vrcholu je ještě umístěná desetimetrová anténa. Historie Budova byla stavěna od roku 1972. Jen první půlrok byla odsávána voda, která pronikala do základů objektu. Výstavbu celé řady domů financovala Jugoslávská lidová armáda. Ubytováni zde byli do značné míry váleční veteráni z druhé světové války. Obchody přiléhající k budově obsadily společnosti Simpo a Varteks. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku TV5 Soliter na srbské Wikipedii.
TV5 Skyscraper

TV5 Skyscraper is the tallest building in Niš, Serbia and the tallest building in Serbia outside Belgrade. History TV5 Skyscraper is one of ten buildings built along the Boulevard of Doctor Zoran Djindjic, called 'Yellow Skyscrapers'. Their construction was financed by the Yugoslav People's Army. Construction started in 1972 and the first 6 months of construction drained water from the land. During the next 6 months, this building was built. The migration started in December 1973. When completed, it became the second-tallest building in Serbia. The only higher building was the Ušće Tower. This building was dedicated to veterans from the Second World War. Shortly after the construction, Varteks store moved to the ground floor and the first three floors, and the building was named for the store, mainly because of the luminous advertising on the roof. Simpo from Vranje occupied another part of the building and Šipad opened. A few years after that, NTV TV5 moved to the last four floors and set up its luminous advertising. Then this building got the nickname TV5, that is, Petica. The studio of this television was in this building until 2009, after which it was transferred to the Kalca shopping center in Niš. References