NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bâtiment situé 8-10 Trg kralja Petra à Pančevo

Le bâtiment situé 8-10 Trg kralja Petra à Pančevo (en serbe cyrillique : Зграда на Тргу краља Петра 8-10 у Панчеву ; en serbe latin : Zgrada na Trgu kralja Petra 8-10 u Pančevu) est situé à Pančevo, dans la province de Voïvodine et dans le district du Banat méridional, en Serbie. Il est inscrit sur la liste des monuments culturels de grande importance de la république de Serbie (identifiant no SK 1433). Présentation Le bâtiment a été construit vers 1830, à l'époque où le général Mihovil Mihaljević commandait la Frontière militaire du Banat (Banatska vojna krajina) ; Mihaljević a, par ailleurs, joué un rôle important dans le développement urbain de Pančevo. En 1892, l'édifice a été acheté par la paroisse catholique de la ville qui en a confié la rénovation au constructeur Karl Hefner en 1894. Les façades, qui autrefois se caractérisaient par leur simplicité militaire, ont été ornées d'éléments de style néo-Renaissance. Aujourd'hui, le bâtiment assure des fonctions commerciales. Le bâtiment, constitué d'un rez-de-chaussée et d'un étage, est construit sur un plan prenant la forme de la lettre cyrillique « P » renversé. La façade principale, qui donne sur la place, est surmontée de trois dômes en forme de pyramide tronquée ; elle est rythmée par une avancée centrale qui lui confère un caractère symétrique. Au rez-de-chaussée, les façades sont dotées de portes et de fenêtres cintrées. Sur la façade principale, trois balcons avec des balustrades accentuent la symétrie de l'ensemble. À l'étage, toutes les fenêtres sont rectangulaires et encadrées de moulures. Dans l'aile nord de l'édifice, les peintures de la voûte du rez-de-chaussée et celles de l'escalier ont été réalisées en 1896. Notes et références Article connexe Monuments culturels du district du Banat méridional Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de la protection du patrimoine
Зграда на Тргу краља Петра I 8-10 у Панчеву

Зграда на Тргу краља Петра I 8-10 у Панчеву (некадашњи Трг Бориса Кидрича) подигнута је око 1830. године и представља споменик културе у категорији непокретних културних добара од великог значаја. Архитектура зграде Зграда позната и као "Штапска зграда", данашњи изглед је добила после 1894. године, када је према плановима грађевинара Карла Хефнера извршена адаптација, а купљена је од Римокатоличке црквене општине 1892. године. Једноставна грађевина са строго обрађеним фасадама, карактеристична за војне објекте, тада је добила декоративне елементе неоренесансе, који су нагласили репрезентативност објекта. Грађена је са основом у облику обрнутог ћириличног слова „П“, где главни део грађевине, према Тргу, има три куполе у облику зарубљене пирамиде. Куполе имају окулусе оивичене декоративним мотивима који се налазе на атици изнад ризалита. Врата и прозори се полукружно завршавају рустично изведеним лунетама. Рустиком су наглашена сва три ризалита који имају балконе са балустрадом у спратном делу. Прозори и врата посебно истакнутог централног ризалита полукружно се завршавају, док су сви остали прозорски отвори спратног дела правоугаоног облика са шамбранама. У северном крилу зграде осликани су сводови приземља и таваница степенишног дела сликарством из 1896. године. Данас је зграда у функцији пословно-трговинског, угоститељског и галеријског простора. Конзерваторски радови на фасади изведени су 1982, на адаптацији унутрашњости зграде 1992. године и на објекту 2003–2004. године. Види још Списак споменика културе у Јужнобанатском округу Споменик културе од великог значаја Референце Спољашње везе Штапска зграда - Старо Панчево „Зграда на Тргу Бориса Кидрича 8-10 — Споменици културе у Србији”. САНУ. Списак споменика културе од великог значаја у Војводини Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (17. мај 2014) Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара Напомена: Садржај овог чланка је једним делом или у целости преузет са http://www.sanu.ac.rs. Носилац ауторских права над материјалом је дао дозволу да се исти објави под слободном лиценцом. Доказ о томе се налази на OTRS систему, а број тикета са конкретном дозволом је 2009072410055859.
Maison Lončarević à Subotica

La maison Lončarević à Subotica (en serbe cyrillique : Лончаревић кућа у Суботици ; en serbe latin : Lončarević kuća u Subotici) est située à Subotica, dans la province de Voïvodine et dans le district de Bačka septentrionale, en Serbie. Elle est inscrite sur la liste des monuments culturels protégés de la république de Serbie (identifiant no SK 1852). Présentation La maison de Jakov Lončarević est l'une des plus anciennes maisons à étage construites à proximité de l'ancienne forteresse de Subotica ; elle apparaît déjà sur une carte datant de 1799. Son apparence actuelle lui a été donnée par l'architecte Géza Kocka en 1907 pour son propriétaire de l'époque Dušan Stojković ; elle relève du style éclectique avec des éléments Art nouveau. La maison est située à l'angle de plusieurs voies. L'angle lui-même forme un éperon trapézoïdal couronné par une tour ; les fenêtres sont décorées d'encadrements en stuc avec des motifs floraux de style Art nouveau ; une grande console encastrée en forme de coquillage stylisé contribue à la décoration de l'ensemble. La façade du Trg Republike (« place de la République ») permet l'accès à la partie commerciale de l'édifice ; elle est dotée de six fenêtres à chaque niveau entourées de détails ornementaux et, au centre, se trouve un balcon avec une grille en fer forgé typique du style éclectique que l'on rencontre dans de nombreux bâtiments de la ville. La façade sur le Trg cara Jovana Nenada, plus courte, possède seulement deux fenêtres, toutes deux avec une décoration florale. Notes et références Article connexe Monuments culturels du district de Bačka septentrionale Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de la protection du patrimoine
Зграда на Тргу Републике бр. 10 у Суботици

Зграда на Тргу Републике бр. 10 у Суботици, тзв. Лончаревић кућа је подигнута крајем 18. века и представља непокретно културно добро као споменик културе. Историјат Зграда је припадала Јакову Лончаревићу, касније власништво Маћаша Витмесера, једна је од најстаријих спратних кућа изграђена у непосредној близини некадашње тврђавице. Сви објекти грађени изван зидина крајем 18. века су приземни или са високим приземљем, једино је кућа Лончаревић већ у првобитној изведби пројектована са једним спратом. Већ 1799. године ова кућа је уцртана у карту средишта вароши. О њеној архитектури можемо говорити тек од 1838. године на основу цртежа пијачног трга које је још у детињству израдио Вали. На овом цртежу је приказан читав потез данашњег Трга Републике од броја 2 до 8. Изглед Данашњи изглед једноспратница са угаоним трапезастим еркером који је подухваћен великом шкољком, а завршава се торњем, те сецесијским декоратвиним елементима, добила је током 1907. године. Пројекте адаптације урадио је суботички архитекта Геза Коцка, за власника Душана Стојковића. Овај објекат, у својој архитектонској конструкцији обрађен је у стилу еклектике, једино цветни декоративни мотиви подсећају на сецесију. Фасаду према Тргу Републике карактеришу улази у пословне просторе, а у спратном делу по истој оси су прозори. Око отвора су сведени детаљи орнаментике, а централно је балкон са оградом, типа балкона еклектике какве срећемо на многим објектима у граду. Друга фасада је краћа, има само два прозорска отвора, оба су са цветном декорацијом. Види још Списак споменика културе у Севернобачком округу Референце Спољашње везе „Зграда на Тргу Републике бр.10 — Споменици културе у Србији”. САНУ. Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Напомена: Садржај овог чланка је једним делом или у целости преузет са http://www.sanu.ac.rs. Носилац ауторских права над материјалом је дао дозволу да се исти објави под слободном лиценцом. Доказ о томе се налази на OTRS систему, а број тикета са конкретном дозволом је 2009072410055859.
Bâtiment situé 8 Trg republike à Subotica

Le bâtiment situé 8 Trg republike à Subotica (en serbe cyrillique : Зграда на Тргу републике бр. 8 у Суботици ; en serbe latin : Zgrada na Trgu republike br. 8 u Subotici) est situé à Subotica, dans la province de Voïvodine et dans le district de Bačka septentrionale, en Serbie. Il est inscrit sur la liste des monuments culturels protégés de la république de Serbie (identifiant no SK 1847). Présentation Notes et références Article connexe Monuments culturels du district de Bačka septentrionale Lien externe (sr) « Zgrada Trg republike 8 », sur heritage-su.org.rs, Institut pour la protection du patrimoine de la ville de Subotica (consulté le 8 septembre 2017) Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de la protection du patrimoine
Зграда на Тргу републике бр. 8 у Суботици

Зграда на Тргу републике бр. 8 у Суботици подигнута је у 19. веку и има статус споменика културе. На гравири из 1815. године на овом месту је приказан приземни објекат у власништву Јожефа Сучића. Зграда је после прешла у власништво породица Остојић и Јакобчић. Преуређена је као спратница 1846. године. Изглед Основа објекта је у облику слова "U" са главном фасадом према Тргу. Улаз у стамбени део је из заједничког дворишта објекта на Тргу цара Јована Ненада. У приземљу су увек биле продавнице, зато и нема улаза у стамбени део на овој фасади. Први спрат има шест прозорских оси са поделом окана на шест поља. Прозоре деле равни пиластри са равно закљученим полукапителима. Између два дужа пиластра, у висини солбанка постављен је раван профилисан венац, а испод солбанка је равна увучена површина. Средином фасаде пружају се два пиластра, лево и десно наизменично се ређају прозори и пиластри. Изнад прозора су равни надпрозорници. Једноспратница се завршава високим кровиштем на две воде које је покривено бибер црепом. Власник куће, Јакобчић чешће је тражио дозволу за преправку куће, али ипак осим прозорског застакљења објекат није претрпео веће архитектонске измене. Прву већу реконструкцију је извршио архитекта Коцка Геза. Последњу реконструкцију и враћање првобитних излога у приземљу решили су стручњаци Међуопштинског завода за заштиту споменика културе током 1984. године. Види још Списак споменика културе у Севернобачком округу Референце Спољашње везе „Зграда на Тргу Републике бр. 8 — Споменици културе у Србији”. САНУ. Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара Напомена: Садржај овог чланка је једним делом или у целости преузет са http://www.sanu.ac.rs. Носилац ауторских права над материјалом је дао дозволу да се исти објави под слободном лиценцом. Доказ о томе се налази на OTRS систему, а број тикета са конкретном дозволом је 2009072410055859.
Ambar situé 57 rue Zmaj Jovina à Kuzmin

L'ambar situé 57 rue Zmaj Jovina à Kuzmin (en serbe cyrillique : Амбар у Кузмину, Змај Јовина 57 ; en serbe latin : Ambar u Kuzminu, Zmaj Jovina 57) se trouve à Kuzmin, dans la province de Voïvodine, dans le district de Syrmie et sur le territoire de la ville de Sremska Mitrovica, en Serbie. Il est inscrit sur la liste des monuments culturels de grande importance de la république de Serbie (identifiant no SK 1320). Présentation L'ambar (grenier), situé 57 rue Zmaj Jovina, a été construit en 1825 ; en raison de son architecture et de sa décoration, il est attribué aujourd'hui à un maître d'œuvre de Bosnie du nom de Petar Tulaj. Le bâtiment possède une structure en chêne, avec des planches lisses qui s'insèrent entre les piliers. Le toit à deux pans descend de manière abrupte ; il est recouvert de tuiles qui sont venues remplacer le bardeau d'origine. La décoration du pignon donnant sur l'avant est particulièrement soignée, avec un entremêlement de poutres et de planches délimité par des bandes ornementales. L'ornementation sculptée a été vue autrefois comme relevant d'une « influence orientale reconnaissable » ; elle est aujourd'hui interprétée comme conforme aux motifs traditionnels de la région d'origine du maître d'œuvre. Notes et références Article connexe Monuments culturels du district de Syrmie Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l'agriculture et de l'agronomie Portail de la protection du patrimoine
Амбар у Кузмину, Змај Јовина 57

Амбар у Кузмину, Змај Јовина 57, саграђен је 1825. године, својом израдом и украшавањем скренуо је пажњу крајем прошлог века. Тада је забележено да га је направио глувонеми мајстор, избеглица из Босне, Петар Тулај. Представља споменик културе од великог значаја. Изглед Грађен је храстовином у скелетној конструкцији, са унизаним даскама у стубове. Забат на чеоној страни је знатно испуштен, тако да образује надстрешницу над улазом. Кров је двосливан стрмог нагиба, покривен бибер црепом којим је замењена првобитна шиндра. Декоративном обрадом посебно се истиче чеони забат. Издељен је дуборезним гредама на више поља испуњених косо на преклоп сложеним дашчицама, омеђеним украсним лајснама различитих профилација. Резбарени орнамент, за који је речено да је „препознатљивог оријенталног уплива”, требало би тумачити традиционалним мотивом везаним за порекло мајстора. Као ређа варијанта амбара на преношење са испуштеним забатом, он солидном градњом, димензијама и декорацијом као и временом градње представља репрезентативан пример. Види још Списак споменика културе у Сремском округу Споменици културе од великог значаја Референце Спољашње везе „Амбар — Споменици културе у Србији”. САНУ. Списак споменика културе од великог значаја у Војводини Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (17. мај 2014) Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (6. фебруар 2021) Листа споменика Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара Напомена: Садржај овог чланка је једним делом или у целости преузет са http://www.sanu.ac.rs. Носилац ауторских права над материјалом је дао дозволу да се исти објави под слободном лиценцом. Доказ о томе се налази на OTRS систему, а број тикета са конкретном дозволом је 2009072410055859.
Ambar situé 94 rue Savska à Kuzmin

L'ambar situé 94 rue Savska à Kuzmin (en serbe cyrillique : Амбар у Кузмину, Савска 94 ; en serbe latin : Ambar u Kuzminu, Savska 94) se trouve à Kuzmin, dans la province de Voïvodine, dans le district de Syrmie et sur le territoire de la ville de Sremska Mitrovica, en Serbie. Il est inscrit sur la liste des monuments culturels de grande importance de la république de Serbie (identifiant no SK 1319). Présentation L'ambar (grenier), situé 94 rue Savska, a été construit au milieu du XIXe siècle. Il possède une structure en chêne avec un remplissage constitué de planches lisses. Le toit à deux pans est recouvert de tuiles qui sont venues remplacer le bardeau d'origine ; le pignon est plat, ce qui constitue une particularité de cet ambar sans porche-galerie ; la décoration se limite à une dentelure qui entoure le cadre dans lequel les planches sont maintenues. Le bâtiment fait partie des ambars dits « à transbordement » malgré l'absence d'un porche-galerie permettant le transfert d'un endroit à un autre. Notes et références Article connexe Monuments culturels du district de Syrmie Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l'agriculture et de l'agronomie Portail de la protection du patrimoine
Амбар у Кузмину, Савска 94

Амбар у Кузмину, Савска 94, саграђен је крајем прве половине 19. века и представља споменик културе од великог значаја. Изглед Амбар је направљен од храстовине у скелетној конструкцији са испуном од унизаних дасака. Кров је двосливан, покривен бибер црепом којим је замењена првобитна шиндра. Забат је у равни чеоне стране, што представља посебно обележје овог амбара без трема. Као најчешћа декоративно обрађена површина, забат је у овом случају скроман. Једини украс представљају назубљене лајсне којима су причвршћене дашчице што затварају поља на која је издељен. Подела на окна за смештај жита урађена је унутар објекта на исти начин на који је и грађен. Представник је типа амбара „на преношење“, названих тако што немају трем и могу се преносити са једног места на друго. Види још Списак споменика културе у Сремском округу Споменици културе од великог значаја Референце Спољашње везе „Амбар — Споменици културе у Србији”. САНУ. Списак споменика културе од великог значаја у Војводини Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (17. мај 2014) Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (6. фебруар 2021) Листа споменика Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара Напомена: Садржај овог чланка је једним делом или у целости преузет са http://www.sanu.ac.rs. Носилац ауторских права над материјалом је дао дозволу да се исти објави под слободном лиценцом. Доказ о томе се налази на OTRS систему, а број тикета са конкретном дозволом је 2009072410055859.
Brasserie nationale à Pančevo

Le bâtiment de la « brasserie nationale à Pančevo » (en serbe cyrillique : Зграда Народне пиваре у Панчеву ; en serbe latin : Zgrada Narodne pivare u Pančevu) est situé à Pančevo, dans la province de Voïvodine et dans le district du Banat méridional, en Serbie. Il est inscrit sur la liste des monuments culturels de grande importance de la république de Serbie (identifiant no SK 1214). Historique La brasserie de Pančevo a été construite à partir de 1722 et son développement s'est poursuivi jusqu'au début du XXe siècle ; elle constitue ainsi le bâtiment industriel le plus ancien de l'actuelle région de Voïvodine. L'ensemble des bâtiments, qui couvre aujourd'hui 8 000 m2, était destiné à la production de bière et de spiritueux. L'établissement a été fondé par un certain Abraham Kepiš ; la brasserie est aujourd'hui familièrement appelée « brasserie Vajfert » (Vajfertova pivara), en souvenir de Đorđe Vajfert qui en est devenu propriétaire plus d'un siècle plus tard. On n'y produit plus de bière depuis 1977. Présentation La partie donnant sur la rue est ordonnancée autour d'une haute tour avec une cheminée. Rue Nikole Tesle se trouve un bâtiment doté d'un rez-de-chaussée et d'un étage à usage commercial et résidentiel datant de la première moitié du XIXe siècle. Au début du XXe siècle, un restaurant a été construit, disposant d'un jardin, dont l'entrée possède une avancée en fer forgé et en verre émaillé de style Sécession. Dans une lunette au-dessus de la porte d'entrée donnant sur le jardin se trouve un relief représentant saint Georges et dans un angle se trouve une niche abritant une statue de saint Jean Népomucène. En 2005, le complexe de la brasserie a été endommagé par un incendie ; il est en cours de restauration. Notes et références Article connexe Monuments culturels du district du Banat méridional Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de la bière Portail de la protection du patrimoine
Зграда Народне пиваре у Панчеву

Зграда Народне пиваре у Панчеву представља целину објекта насталих од 1722. до почетка 20. века. Представља заштићено непокретно културно добро као споменик културе од великог значаја. Најстарију индустријску грађевину на територији Војводине чини улична зграда са централним делом у облику високог торња, односно димњака, изграђена 1722. године. У улици Николе Тесле је једноспратни пословно-стамбени објекат из прве половине 19. века. Почетком 20. века сазидан је угоститељски објекат са баштом и сењаком, а надовезује се на спратни објекат који има улаз са настрешницом од кованог гвожђа застакљеним армираним стаклом изведеним у сецесијском стилу. Капија која води у башту полукружно је засведена и једним делом се ослања на објекат, а другим на степенасти зидани довратник. У лунети изнад капије је рељеф Светог Ђорђа, а на углу ниша са статуом Светог Јана Непомука. Конзерваторски радови на делу објекта изведени су 1995. године. Зграда је потпуно уништена у пожару 2005. године и није обновљена. Види још Списак споменика културе у Јужнобанатском округу Споменик културе од великог значаја Пивара Панчево Референце Спољашње везе „Зграда народне пиваре — Споменици културе у Србији”. САНУ. Списак споменика културе од великог значаја у Војводини Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (17. мај 2014) Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Вајфертова пивара - Старо Панчево Листа споменика Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара Вајфертову заоставштину уништава оскудица („Политика”, 6. јун 2017) Зграда Народне пиваре у Панчеву Напомена: Садржај овог чланка је једним делом или у целости преузет са http://www.sanu.ac.rs. Носилац ауторских права над материјалом је дао дозволу да се исти објави под слободном лиценцом. Доказ о томе се налази на OTRS систему, а број тикета са конкретном дозволом је 2009072410055859.
Церковь Святых Апостолов Петра и Павла (Сремски-Карловци)

Церковь Святых Петра и Павла (серб. Српска православна црква Светих апостола Петра и Павла) — православная церковь в сербском городе Сремски-Карловци. Существующая церковь (называемая также Нижней) построена в 1718-1719 гг. Адрес: улица Митрополита Стратимировича, 15Ц. Впервые храм на этом месте упомянут в 1599 году. В конце XVIII века перед алтарём церкви был канонизирован (под именем Петра Цетинского) правитель и митрополит Пётр I Петрович Негош. Нижняя церковь построена в 1712 году, она буквально в двух шагах от дома, где впоследствии поселился командующий белой армией Пётр Николаевич Врангель. Церковь выстроена из природного (белого) камня; она небольшого размера, с чёрными часами на башне, традиционным для габсбургского барокко шпилем и белыми фасадами. На прицерковной территории растёт огромных размеров платан, который прихожане считают одним из старейших деревьев Европы. Платан охраняется как государственное достояние. Примечания
Доња црква у Сремским Карловцима

Доња црква, тачније Српска православна црква Светих апостола Петра и Павла, је једна од најзначајнијих и највреднијих грађевина у старом језгру Сремских Карловаца, као Просторне културно-историјске целине изузетног значаја за Србију. Горња црква је посвећена Светим апостолима Петру и Павлу. Историја цркве Доња црква се први пут помиње у једном запису 1599. године, а данашњи храм је изграђен на старим темељима 1719. године. Црква је каснијим обновама добила данашњи изглед. Петар I Петровић Његош је у овој цркви рукоположен за владику. Изглед цркве Основа Доње цркве је у облику триконхоса, са једноставним фасадама у барокном стилу. Спољна и унутрашња припрата су под сводовима. Наос је подељен на три травеја од којих је трећи под солејом, у виду плитког елиптичног свода са дубоким прозорским нишама. Резбарија иконостаса припада неокласицизму: то су композитни стубови са гирландама, вазе над престоним иконама и дверима, уравнотежени и симетрични облици икона. Значај цркве Доња црква је данас споменик културе под заштитом државе. У порти Доње цркве се налази платан, који је данас под заштитом државе и представља велелепан природни споменик Сремских Карловаца. Галерија Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Званична страница општине Сремски Карловци Туристичка организација Сремских Карловаца