NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ателье 212

Ателье 212 (серб. Атеље 212) — драматический театр в Белграде. Основан в 1956 г. Среди основателей — Мира Траилович, многолетний художественный руководитель коллектива. Именем Миры Траилович названа большая сцена театра. Исторически «Ателье 212» уделяет особое внимание современной драматургии, в репертуаре театра пьесы Томи Янежича, Горана Петровича, Асканио Челестини, Ивана Вырыпаева. Театр — один из организаторов фестивалей BITEF и Белградского фестиваля танца. С 2024 года директор театра — Гордана Гонцич. Примечания
Srbské národní muzeum

Národní muzeum (v srbské cyrilici Народни музеј) je hlavní muzeum v Srbsku. Sídlí v Bělehradě, na Náměstí republiky v historické budově. Založeno bylo v květnu 1844 rozhodnutím Jovana Steriji Popoviće[zdroj?] a dodnes je nejstarší institucí svého druhu, která v zemi působí. Muzeum mělo shromažďovat exponáty především z oblasti venkova – v době svého vzniku, kdy neslo název Museum serbski (v srbské cyrilici Мусеум сербски') mělo jen sotva několik desítek exponátů. Jednalo se především o staré peníze, různé dokumenty, jako např. smlouvy a charty. V době vzniku Národního muzea bylo zřízení této instituce kritizováno. Ozývaly se hlasy, že je muzeum jako takové zbytečné a že by mělo být zrušeno.[zdroj?] Muzeum bylo zřízeno společně s knihovnou (Národní knihovna), která však byla v druhé polovině 19. století od muzea samotného oddělena. Návštěvníkům nabízí pohled na více než 400 000 exponátů. Mj. se zde nachází také rukopis Miroslavljevo jevanđelje (Miroslavovo evangelium). Muzeum má značnou sbírku domácího i jugoslávského umění a dodnes i značnou sbírku numismatickou. Zastoupena jsou rovněž i díla zahraničních (francouzských) autorů. V současné budově, která původně sloužila pro Hypoteční banka, sídlí muzeum od roku 1952. Již několik let je však tato budova v dlouhodobé rekonstrukci. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Srbské národní muzeum na Wikimedia Commons Oficiální stránky (srbsky) (anglicky)]
Narodni muzej Srbije

Narodni muzej Srbije (srpski: Народни музеј Србије / Narodni muzej Srbije) u Beogradu, najstarija je muzejska ustanova u Republici Srbiji, osnovana 10. svibnja 1844. godine. Smješten je u središnjoj zoni Beograda, na Trgu republike, s glavnim pročeljem okrenutim prema trgu, između ulica Čika Ljubine, Vasine i Laze Pačua. Današnja muzejska zgrada potječe iz prve polovice 20. stoljeća, a u nju je Muzej preseljen 1950. godine, dok je svečano otvorenje novog prostora održano 23. svibnja 1952. godine. Sama zgrada muzeja je 1979. proglašena spomenikom kulture od velikog značaja. U sastavu Narodnog muzeja djeluju i Galerija fresaka, Vukov i Dositejev muzej te Spomen-muzej Nadežde i Rastka Petrovića. Muzej posjeduje više od 400.000 predmeta i obuhvaća bogate arheološke, numizmatičke i umjetničke zbirke, s djelima srpske, jugoslavenske i svjetske umjetnosti. Među najvrjednijim eksponatima nalazi se Miroslavljevo evanđelje, najstariji i najznačajniji sačuvani ćirilični rukopis srpske srednjovjekovne tradicije, nastao oko 1190. godine. Zbirke Muzeja uključuju djela istaknutih svjetskih umjetnika kao što su Botticelli, Bosch, Dürer, Tizian, Tintoretto, El Greco, Rubens, Rembrandt, Hiroshige, Pissarro, Degas, Cézanne, Sisley, Monet, Renoir, Gauguin, van Gogh, Toulouse-Lautrec, Kandinsky, Matisse, Mondrian, Picasso, Chagall i drugi. Povijest muzeja Narodni muzej osnovan je ukazom tadašnjeg ministra prosvjete Jovana Sterije Popovića, 10. svibnja 1844. godine pod imenom Muzeum serbski. Muzej je 1848. imao samo 79 eksponata, to su bile antikne kovanice, povelje, diplome, rukopisi, par tiskanih antiknih knjiga, alati, posuđe i par statua. Muzej je zajedno s knjižnicom smješten u jednom krilu Kapetan Mišinog zdanja 1863. Kneginja Julija Obrenović darovala je 1864. dvije slike: Bitka kod Beograda pod Eugenom Savojskim rad talijanskog slikara Felice Cerruti Bauduca (1817. – 1896.) po slici Eugenova dvorskog slikara Jana van Huchtenburga (1647. – 1733.) i Portret Constanze Morosini po slici Andreje Schiavonea, nepoznatog autora. Knjižnica je 1881. izdvojena i od tad muzej djeluje kao samostalna ustanova. Venecijanski slikar slovačkog porijekla Bertold Lipaj je 1891. darovao muzeju 90 slika talijanskih majstora, što je bio početak zbirke stranih slikara. Od 1930. muzej se zove Povijesno-umjetnički muzej, 1935. spaja se s Muzejom suvremene umjetnosti pod novim imenom - Muzej kneza Pavla i seli u zgradu Novog dvora, za javnost se otvara 1936. Muzej se nakon rata zove Narodni muzej i 1952. seli u sadašnju zgradu na Trgu Republike, koja je podignuta još 1903., ali za tadašnju Državnu hipotekarnu banku. Narodni muzej danas Ministarstvo kulture Republike Srbije podržalo je inicijativu da Narodni muzej u Beogradu promijeni naziv u Narodni muzej Srbije, te od 2018. godine muzej nosi to ime. Zbirke Danas Narodni muzej ima u svom fundusu preko 400.000 predmeta iz Srbije i okolnih zemalja u svojim arheološkim i povijesno-umjetničkim zbirkama. Izvori Vanjske poveznice Službene web stranice muzeja
Nationaal Museum van Servië

Het Nationaal Museum van Servië (Servisch: Народни музеј Србије / Narodni muzej Srbije) is een museum in het Servische Belgrado. Het museum werd opgericht in 1844. De collectie omvat meer dan 400 000 objecten. Het is een museum voor kunst, design en nationale geschiedenis. De collecties omvatten archeologie, numismatiek, schilderkunst (onder meer Italiaans, Nederlands, Japans, Frans, Russisch, Engels, Duits, Servisch-Joegoslavisch). Tot de Servisch-Joegoslavische kunstcollectie behoren werken van Marina Abramović, Milovan Destil Marković, Paja Jovanović, Stojan Aralica, Petar Lubarda, Milan Konjović, Uroš Predić, Đura Jakšić, Marko Murat, Đorđe Andrejević Kun, Nadežda Petrović, Petar Dobrović, Mića Popović en Sava Šumanović. Externe link Officiële website
Muzeul Național al Serbiei

Muzeul Național al Serbiei (în sârbă Народни музеј, cu alfabetul latin[*]​: Narodni Muzej) este un muzeu situat în Piața Republicii din Belgrad, înființat în 1884. Încă de la înființare, colecțiile au crescut exponențial, astăzi muzeul având o colecție de 400.000 de obiecte, inclusiv un număr mare de capodopere străine. Actualmente, muzeul este închis pentru renovare ale cărei costuri se ridică la 26 de milioane de euro. În urma restaurării, clădirea va avea un interior și un exterior nou. Una din noile caracteristici ale exteriorului va fi construcția unui acoperiș sub forma unei cupole de sticlă, care va permite reglarea cantității de lumină care pătrunde în construcție.
Національний музей Сербії

Національний музей Сербії (серб. Народни музеј Србије, Narodni Muzej Srbrbije) — найбільший музей у Сербії. Знаходиться на площі Революції в Белграді. Його було створено 1844 року. Зараз його колекція нараховує близько 400 тисяч експонатів. Основою музейної експозиції є картини та гравюри відомих європейських художників: Пікассо, Матісса, Деґа, Ренуара, Рубенса, Сезанна, Ван Гога, Рембрандта та інших. Одним із найостанніших надходжень музею є картина Амедео Модільяні «Портрет чоловіка». У нумізматичній колекції музею — понад 300 тисяч предметів, серед яких унікальні медалі та монети. Також в Національному музеї Сербії є твори італійських, французьких, голландських, японських художників та художників колишньої Югославії. Всі вони об'єднані у невеликі колекції. Зокрема, французька колекція складається з понад 250 картин 16 — 20 століть. Італійський живопис — це колекція з 230 творів 14-18 століть. Тут зберігаються картини Тіціана, Тінторетто, Доменіко Венеціано, Паоло Веронезе, Якопо Пальма старший, Караваджо тощо. Колекція художників колишньої Югославії нараховує близько 6 тисяч картин. Це — твори Пая Йовановича, Петара Лубарда, Уроша Предича та інших. Зараз центральна будівля музею на реконструкції, після якої вона отримає новий екстер'єр та інтер'єр, а на даху буде скляний купол. Примітки Посилання Національний музей Сербії Національний музей Сербії на www.yourguide.biz Відгук про Національний музей Сербії
Palata Albanija

Die Palata Albania (serbisch Палата Албанија Palata Albanija) ist ein Hochhaus auf dem Terazije in Belgrad, Serbien. Das Gebäude war das erste Gebäude im Stil des Bauhauses und war lange Zeit das höchste Belgrads sowie des ehemaligen Jugoslawien. Die Palata Albanija ist 53 m hoch und hat 13 Stockwerke. Zur Zeit der Fertigstellung 1940 war es das höchste Hochhaus Südosteuropas. Das Gebäude steht in der Denkmalliste der Stadt Belgrad. Lage Das Hochhaus liegt am nordwestlichen Ende des Terazije, am Beginn der Knez Mihailova ulica. Von hier führt die Kralja Milana zur Slavija. Architektur Das Gebäude wurde zwischen 1938 und 1940 von Miladin Prljević und Đorđe Lazarević nach Plänen von Branko Bon and Milan Grakalić erbaut, ursprünglich für eine Bank. Der Name geht auf das Vorgängergebäude zurück, ein Caféhaus namens Albanija. Geschichte Das Vorgängergebäude stammte aus dem 19. Jahrhundert. Das Kaffeehaus Kod Albanije (1914), später Restaurant Albanija (1938), mit der markanten öffentlichen Uhr auf dem Vorplatz war ein beliebter Treffpunkt der Belgrader. Die Palata Albanija war lange Zeit Belgrads politisches Schaufenster, auf dem neben politischen Parolen das Porträt Titos sowie der fünfzackige Sowjetstern angebracht waren. Das Großporträt Titos verschwand, wie der Sowjetstern, noch Anfang der 1950er Jahre. Am 20. Oktober 1944 wurde die rote Fahne auf dem Gebäude gehisst und die Befreiung Belgrads von den Nazis verkündet. Einzelnachweise Weblinks Zur Geschichte der Palata Albanija und des Kaffeehauses Kod Albanije (serbisch)
Palacio Albania

Palacio Albania (en cirílico serbio: Палата Албанија) es un edificio de apartamentos construido en Belgrado, Serbia. Fue el primer rascacielos construido en la Europa suroriental. Se encuentra localizado en el lado noroeste de la plaza Terazije. Su construcción fue finalizada en 1940. Fue diseñado por Miladin Prljević y Đorđe Lazarević, basado en un proyecto creado en 1938 por Branko Bon y Milan Grakalić. Fue el primer edificio de apartamentos construido en Belgrado y por un largo periodo de tiempo el más alto, dominando la arquitectura de Belgrado de ese tiempo. El origen de su nombre se debe a que en el periodo anterior a su construcción había un bar llamado Albanija Kafana en el mismo lugar. El 20 de octubre de 1944 una bandera roja colocada en el Palacio Albania declaraba que Belgrado había sido liberada de la ocupación nazi por el Ejército Rojo y los Partisanos Yugoslavos. Al día de hoy es el punto de referencia más alto entre Terazije y Slavija. Referencias Enlaces externos
Palata Albanija

La Palata Albanija (en serbe cyrillique : Палата Албанија) est un immeuble de grande hauteur situé à Belgrade, la capitale de la Serbie. Il doit son nom à une ancienne kafana appelée Albanija, dont il occupe l'emplacement. Construit entre 1938 et 1940, il est inscrit sur la liste des biens culturels de la Ville de Belgrade (identifiant no SK 626). Présentation Le Palata Albanija est situé au nord-ouest de Terazije, rue Knez Mihajlova. Un premier projet fut élaboré en 1938 par les architectes Branko Bon et Milan Grakalić et modifié par Miladin Prljević et Đorđe Lazarević. La construction de l'édifice s'est achevée en 1940. À cette époque, il fut le bâtiment le plus haut de Belgrade, dominant les rues alentour. Encore aujourd'hui, il est l'immeuble le plus élevé entre Terazije et Slavija. Le 20 octobre 1944, un drapeau rouge fut hissé à son sommet, pour marquer le départ des nazis, chassés par l'Armée rouge et par les Partisans de Josip Broz Tito. Notes et références Voir aussi Articles connexes Édifices célèbres de Belgrade Belgrade Terazije Tourisme en Serbie Liens externes (en) Courte notice sur le site de la Ville de Belgrade (sr) Miloš Lazić, Željko Sinobad, « Visoko sećanje na golgotu »(Archive.org • Wikiwix • Google • Que faire ?), sur ilustrovana.com, Ilustrovana Politika (consulté le 26 octobre 2012) - Article Portail de Belgrade Portail des gratte-ciel Portail de la protection du patrimoine
Palača Albanija

Palača Albanija (na srpskom jeziku: Palata Albanija, ćirilično: Палата Албанија) naziv je za poslovni neboder u glavnom gradu Republike Srbije Beogradu. Izgrađena je prije početka Drugog svjetskog rata te je bila prvi neboder u jugoistočnoj Europi. Smještena je u gradskoj općini Stari Grad. Gradnja Naziv Albanija dolazi od istoimene kavane koja se nalazila na mjestu današnje zgrade, a bila je izgrađena 1860. godine. Godine 1936. spomenuta kavana je srušena kako bi se dobio prostor za izgradnju nove višekatnice. Nova zgrada je dovršena i otvorena 1939. godine, a glavni arhitekti bili su Miladin Prljević i Đorđe Lazarević Branko Vujović. U vrijeme svoje izgradnje bila je najviši neboder jugoistočne Europe te dugo vremena visinski regulator prostorne kompozicije u središtu Beograda. Tijekom Drugog svjetskog rata Palača Albanija bila je pogođena za vrijeme savezničkog bombardiranja, ali nije pretrpjela veća oštećenja. Godine 1983. proglašena je za kulturno dobro od velikog značaja. Osnovne karakteristike Neboder ima 13 nadzemnih i 4 podzemna kata, visok je 53 metra, a ukupna površina iznosi 8.000 četvornih metara. Izvori
Albaniapalatset

Albaniapalatset (serbisk kyrilliska: Палата Албанија; latinska: Palata Albanija) är en byggnad, belägen i området Terazije i Serbiens huvudstad Belgrad. Namnet kommer ifrån bistrot "Albanija", som ursprungligen låg på platsen och som revs år 1936. Officiella adressen är Prins Mihailo (Кнеза Михаила/Kneza Mihaila) 4-6, Belgrad. Historik Albaniapalatset började att byggas år 1938 och stod klar år 1940. Den består av 13 våningar och designades av arkitekterna Miladin Prljević och Đorđe Lazarević. Den baseras på arkitekternas Branko Bon och Milan Grakalić projekt från 1938. Under en god tid efter andra världskriget var Albaniapalatset den största byggnaden i Belgrad. Referenser
Sava Centar

Das Sava Centar (serbisch-kyrillisch Сава центар) ist ein internationales Kongresszentrum in Belgrad, der Hauptstadt Serbiens. Es besitzt mit 4.000 Plätzen das größte Auditorium (Zuschauerraum bzw. Hörsaal) des Landes und aller ehemaligen Staaten Jugoslawiens. Neben der Great Hall bietet das Konferenzzentrum weitere 14 Hörsäle mit 80 bis 1000 Sitzplätzen und moderne Infrastruktur für Kongresse und andere Großveranstaltungen (Tagungsbüros, Telekommunikation und Informationstechnik, Ausstellungsflächen, Pressezentrum usw.) sowie Übersetzungsanlagen für 8 Sprachen. Im Sava-Kongresszentrum fanden seit seiner Eröffnung 1979 zahlreiche Großkongresse, bedeutende politische Konferenzen sowie regelmäßige kulturelle Veranstaltungen statt, darunter etwa 20 gesamteuropäische Kongresse aus Medizin, Technik und Naturwissenschaften, der Song-Contest 2008 sowie alle bisherigen 18 Jahrestagungen der TELFOR-Organisation für Südosteuropa. Lage und Baugeschichte Das Sava Centar liegt im Stadtteil Novi Beograd in der Nähe des namensgebenden Flusses Save. Das alte Stadtzentrum mit der historischen Festung von Belgrad ist nur etwa 1 km entfernt, der internationale Flughafen knapp 15 km. Die Errichtung des Kongresszentrums begann 1976, doch ging ihm eine lange Planungszeit voraus. Der Entwurf stammt vom Architekten Stojan Maksimović, der auch Manager des gesamten Bauprojekts war. Ende 1979 waren die Bauarbeiten beendet und das Kongresszentrum wurde mit dem jährlichen Treffen des Internationalen Währungsfonds (IWF) eröffnet. Konferenzsäle und Infrastruktur Das Sava Centar hat eine Grundfläche von 69.720 m². Das Gebäude A enthält den Großteil der Konferenzräume, das Gebäude B vor allem den Großen Saal (Great Hall oder „Blue Hall“) mit 3.700 Sitzplätzen und einer 7-Kanal-Übersetzungsanlage; im Foyer vor dem Saal finden über 4.000 Personen Platz, für die es Bars, Informationstische, Sitzgelegenheiten und einen Wintergarten gibt. Der zweitgrößte Saal, die Halle 1A/1B, ist für etwa 1.000 Besucher ausgelegt, kann aber in 2 oder 3 Säle unterteilt werden. Der Gebäudekomplex enthält weitere 13 Konferenzhallen für 80 bis etwa 250 Personen, ferner ein Pressezentrum für 900 Personen, große Ausstellungsflächen, einige Loungen für Empfänge und alle nötigen Nebenräume. Angeschlossen ist auch ein Luxushotel für betuchte Teilnehmer und für Staatsgäste. Bedeutende Kongresse Im Sava Centar fanden unter anderen die Programme der OSZE statt, das jährliche Treffen von IWF und Weltbank, das Haupttreffen der UNESCO und das neunte Treffen der Blockfreien Staaten und weitere politische Konferenzen. Große wissenschaftliche Konferenzen waren seit 2001 rund 20 gesamteuropäische Kongresse aus Medizin, Technik und Naturwissenschaften sowie alle bisherigen 18 Jahrestagungen der TELFOR-Organisation für Südosteuropa. Auch in den Bereichen Kunst und Kultur ist das Zentrum sehr aktiv; u. a. fanden hier internationale Musik- und Tanz-Veranstaltungen sowie der Song-Contest 2008 statt. Weblinks Offizielle Website Webseite auf der offiziellen Belgrader Website Neue Offizielle Webseite
Sava Centar

Le Sava Centar (en serbe cyrillique : Сава центар), ou Centre Sava, est un centre international de congrès situé à Belgrade, la capitale de la Serbie. Il accueille également un centre d'affaires, ainsi que de nombreuses manifestations culturelles. Le Sava Centar est situé dans la municipalité de Novi Beograd, et dans le Blok 19 de cette municipalité. Histoire La construction du Sava Centar a commencé en 1976, à l'époque où la ville de Belgrade se développait au-delà de la Save et du Danube et, notamment, dans le secteur de Novi Beograd. Le bâtiment a été conçu par l'architecte Stojan Maksimović. Le gros des travaux a été terminé en 1977, date à laquelle le Centre a ouvert au public, mais la construction de l'ensemble s'est achevée qu'en 1979. Des routes ont également été construites autour du complexe. Les travaux du bâtiment furent accélérés, en raison d'une réunion du FMI qui y était prévue. Le 17 août 2006, un parking de 410 places fut ouvert le long de la Save et, en 2007, pour le 30e anniversaire de l'ouverture du Centre, sa façade fut vitrée et ses salles modernisées. Le Sava Centar a accueilli de nombreux concerts, avec des personnalités comme Plácido Domingo, Montserrat Caballé, Miles Davis, B. B. King, des chefs d'orchestre comme Zubin Mehta et Vladimir Ashkenazy, ainsi que des orchestres comme le Johan Strauss Orchestra d'André Rieu, Orchestre philharmonique de Moscou et bien d'autres. En 2008, il a accueilli les sélections pour le Concours Eurovision de la chanson et le Festival Beovizija. Il a également accueilli des réunions de l'OSCE, de la Banque mondiale, d'Interpol, de la CNUCED, de l'UNESCO, ainsi que le 9e sommet des Pays non-alignés. Dimensions Le Sava Centar dispose de 69 720 m2 de surface utile et couvre en tout un secteur de 100 000 m2. Il dispose d'un théâtre, surnommé la salle bleue en raison de la couleur de ses sièges ; avec ses 4 000 places, il constitue la plus grande salle du pays ; on y donne également des séances de cinéma et, notamment, des avant-premières. Le Centre abrite en outre 15 salles de conférence et un hall d'exposition. Le complexe abrite également des restaurants, des bars, des boutiques et des bureaux. Il est directement relié à Hôtel Continental Belgrade par un corridor souterrain Le Sava Centar accueille chaque année environ 500 000 visiteurs[réf. nécessaire]. Voir aussi Articles connexes Édifices célèbres de Belgrade Belgrade Liens externes (en + sr) (sr) Site officiel du Sava Centar] (en) Page sur le Sava Centar (Site officiel de la Ville de Belgrade) Portail de Belgrade
Beograd Lufthavn

Beograd Lufthavn eller Beograd Nikola Tesla Lufthavn (IATA: BEG, ICAO: LYBE) er en international lufthavn i Serbien. Den er beliggende to kilometer vest for Surčin, 12 km fra centrum af landets hovedstad Beograd. I 2012 betjente lufthavnen 3.363.919 passagerer og havde 44.990 start- og landinger, hvilket gjorde den til landets travleste. Historie Beograds første internationale lufthavn, Dojno polje Lufthavn, blev indviet den 25. marts 1927. Flere af de store europæiske flyselskaber benyttede lufthavnen indtil starten af 2. verdenskrig. I 1941 blev området besat af tyskerne, og De Allierede bombede stedet i 1944. Senere samme år ødelagde tyskerne de sidste rester af bygninger og faciliteter inden de forlod landet i oktober. Derefter begyndte man at genopbygge lufthavnen, og i 1947 havde JAT Yugoslav Airlines det meste af indenrigs- og udenrigstrafikken. Året efter begyndte vesteuropæiske selskaber igen at benytte lufthavnen. Som en del af en stor plan for Beograds infrastruktur, blev det besluttet at der skulle opføres en helt ny og tidssvarende lufthavn. Ved byen Surčin, 12 kilometer uden for centrum af Beograd blev der fundet et egnet område til en lufthavn. I april 1958 begyndte byggeriet, og den 28. april 1962 kunne præsident Josip Broz Tito officielt åbne Beograds nye lufthavn. I 2006 skiftede lufthavnen navn fra 'Belgrade International Airport' til det nuværende, for at hædre fysikeren Nikola Tesla. Galleri Eksterne henvisninger Beograd Lufthavns officielle hjemmeside (engelsk)
Zračna luka Nikola Tesla

Zračna luka Nikola Tesla (srp. Аеродром Београд-Никола Тесла - Aerodrom Beograd-Nikola Tesla) najveća je i najprometnija zračna luka u Srbiji. Nalazi se u Surčinu, 12 km od Beograda. Dobila je ime po izumitelju Nikoli Tesli. Statistički podaci Kompanije i destinacije Air Serbia (New York JFK, Amsterdam, Atena, Barcelona(od 4. lipnja), Banja Luka, Beirut, Beč, Berlin-Tegel, Bruxelles, Bukurešt, Cairo(od 4.lipnja), Dusseldorf, Kiev(od 3.lipnja), Krasnodar(od 4.lipnja),Kopenhagen, London-Heathrow, Ljubljana, Milan-Malpensa, Madrid(od 5.lipnja), Moskva-Šeremetjevo, Pariz-Charles de Gaulle, Podgorica, Prag, Rim-Leonardo da Vinci, Rijeka(od 5.lipnja), St.Petersburg Sarajevo, Skoplje, Solun, Sofija, Stockholm-Arlanda, Tel Aviv, Tivat, Frankfurt, Zurich, Stuttgart, Hamburg, Helsinki(od 4.lipnja), Venecija) Sezonski Air Serbia: Dubrovnik, Malta, Split, Pula, Larnaka, Zadar(od 21.lipnja), Nice(od 6.lipnja) Aeroflot (Moskva-Šeremetjevo) Alitalia (Rim-Leonardo da Vinci) Wizzair (Eindhoven, Basel, Göteborška gradska zračna luka, Dortmund, Larnaka, London-Luton, Malmo, Memmingen, Pariz-Beauvais, Stockholm Skavsta,Baden-Baden Karlsruhe, Malta, Larnaka, Hannover, Lyon(od 15.lipnja)) EasyJet (Ženeva, Berlin, Basel) Etihad Airways (Abu Dhabi) Aegean airways (Atena) Qatar airways (Doha) Croatia Airlines (sezonski: Split) LOT Polish airlines (Varšava) Lufthansa (Frankfurt, München) Montenegro airlines (Podgorica, Tivat) Norwegian Air Shuttle (Kopenhagen, Oslo-Gardermoen, Stockholm Arlanda) Austrian airlines (Beč) Pegasus airlines (Carigrad - Sabiha Gokce) Swiss (Zürich) TAROM (Bukurešt - Henri Coanda) Tunisair (Tunis) Turkish airlines (Carigrad -Ataturk) Flydubai (Dubai) Vueling (Barcelona) Arkia (Tel Aviv) Israir (Tel Aviv) Al Masria (sezonki:Hurghada) Air Cairo (Hurghada, Sharm el Sheik-sezonski) Atlas Global (Istanbul Ataturk) Ellinair (sezonki: Solun, Heraklion) Transavia (Amsterdam) Air Arabia (Sharjah) Air France (Paris CDG) Red Wings (Moscow Domodedovo) ASL Airlines (Paris CDG - sezonski) Belavia (Minsk via Budimpešta) Izvori Vanjske poveznice Službene stranice Arhivirana inačica izvorne stranice od 11. kolovoza 2010. (Wayback Machine)
Belgrádi repülőtér

A Belgrádi repülőtér (IATA: BEG, ICAO: LYBE) Szerbia legfontosabb nemzetközi repülőtere, amely Belgrád közelében található. Éves utasforgalma 8 367 931 (2024) fő. Névadója Nikola Tesla, szerb-amerikai fizikus, feltaláló, villamosmérnök, gépészmérnök és filozófus. Futópályák A repülőtér futópályái: 12L/30R (3400 m, 45 m, aszfalt) 12R/30L (3500 m, 45 m, aszfaltbeton) Forgalom Az utasforgalom az elmúlt években az alábbi módon változott: Légitársaságok és úticélok Személy Cargo Megközelítése Vasúti kapcsolata nincs, de több buszjárat is érinti a repülőteret. További információk Hivatalos oldal (szerb) Belgrade Nikola Tesla International Airport at Airport-Data.com A repülőtér aktuális időjárása a NOAA/NWS-től Baleset- és repülőesemény-történet az Aviation Safety Network adatbázisában Jegyzetek