Трећа београдска гимназија

Трећа београдска гимназија је од оснивања 1891. године па све до 1956. године носила назив Трећа београдска гимназија, a једно време између ратова Трећа мушка реална гимназија. Позната је у једном периоду као Класична гимназија, a од 1963. Осма београдска гимназија. Ти називи Трећа, Класична, па Осма београдска, уз оне друге што их је донела једна недовољно осмишљена реформа пред крај седамдесетих година, обједињује живописно здање у Његошевој 15. На главном улазу Гимназије налази се бронзана плоча са угравираним натписом. Историја 1859. године за време II владавине кнеза Милоша оснива се на Теразијама полугимназија, популарно названа Теразијска полугимназија. 1875. године добија нов назив - Београдска нижа гимназија. 1891. године указом Министарства просвете и црквених послова Краљевине Србије добија назив Трећа београдска гимназија. 1906. године Трећа београдска гимназија усељава се у нову, посебно за њу зидану зграду, живописно здање у Његошевој 15 (на месту раније војне болнице). 1956. године одлуком Секретаријата за просвету и културу Народног одбора среза Београда Трећа београдска гимназија је укинута, a у згради остају нижи разреди под називом Основна школа „Слободан Принцип - Сељо“. Касније се формира од одељења IV гимназије нова гимназија у Улици 1. маја (сада Генерал Жданова) и она добија име Трећа београдска. 1964. године одлуком Скупштине општине Врачар исељава се из зграде у Његошевој Основна школа „Слободан Принцип - Сељо“, a у зграду, која је годину дана раније проглашена спомеником културе као зграда Треће београдске гимназије, усељава се новоформирана гимназија под називом Осма београдска. 1968. године током студентских протеста, домари и ученици разарају такозвану "малу школу" - гимназија привремено постаје сметлиште и јавни тоалет. 1974. године у јеку сузбијања 'анархо-либерализма' у Србији, покренута је кампања за отпуштање директора гимназије Љубише Марковића, професора енглеског Слободана Радошевића, професора српскохрватског Живојина Савића и професора психологије Душана Јовановића, и они су отпуштени због тзв. морално-политичке неподобности. 1980. године Законом о усмереном образовању и васпитању нестаје реч гимназија и школа добија назив Образовно-васпитна радна организација преводилачке и природно-техничке струке, скраћено - ОВРО. 1987. године променом Закона о усмереном образовању враћа се укинута реч „школа“, па од ове године Гимназија се зове Школа културолошко-језичке и природно-математичке струке. 1990. године најновијим Законом о средњем образовању и васпитању враћају се гимназије и Школа има опет званичан назив - Осма београдска гимназија. 1991. године, године обележавања 100 година рада као потпуне гимназије, Одбор за обележавање стогодишњице Гимназије покренуо је иницијативу за враћање изворног имена - Трећа београдска гимназија. Одељење историјских наука САНУ и Скупштина Града подржали су ову иницијативу истичући потребу да се гимназији врати њено првобитно име. По завршеном поступку у вези са изменама и допунама Статута и добијању Решења о давању сагласности Извршног савета Скупштине Града извршен је упис у судски регистар под називом - Трећа београдска гимназија, Његошева 15. 1999. године је додељена награда школи за најлепшу фасаду на Светској изложби у Паризу. 2019. године директорка постаје Олга Чокаш. Зграда Зграда Треће београдске гимназије, подигнута 1906. године. Архитекте су били Душан Живановић и Драгутин Ђорђевић. Због своје архитектонске и историјске вредности проглашена је спомеником културе 1964. године као зграда Треће београдске гимназије. Из образложења Решења да је под заштитом државе се види да је школа саграђена у стилу академизма са јасно наглашеним класицистичким елементима у богатој спољној и унутрашњој пластичној декорацији. Зграда представља најбољи примерак прве најмодерније школске архитектуре са почетка 20. века по својим конструктивним, функционалним и стилским одликама. Одељења Од школске 2004/2005. године свака уписна година има 10 одељења: 4 природно-математичка, 4 друштвено-језичка и 2 билингвална. У билингвалним одељењима настава се обавља на два језика, на италијанском или француском језику и српском језику. За похађање наставе у билингвалном одељењу претходно се мора положити пријемни испит из италијанског или француског језика. Школа сваке године прими 120 ученика која похађају природни смер, 120 ученика који похађају друштвено-језички смер и 60 ученика која похађају Билингвално (30 ученика која слушају наставу на француском и исти број ученика која наставу похађају на италијанском). Школске 2019/2020. године формирано је додатно одељење за ученике који су посебно надарени за информатику. Бивши ђаци Борисав Атанасковић, књижевник, драмски писац за децу и одрасле, глумац, редитељ, драматург и уредник. Борислав Пекић, романсијер, драмски писац и филмски сценариста; Бранимир Ћосић, књижевник и новинар; Влада Дивљан, рок музичар; Srđan Šaper, музичар и бизнисмен; Влајко Лалић, музичар; Драгољуб Михаиловић, генерал; Драгана Варагић, глумица; Дарко Танасковић, оријенталиста и дипломата; Данило Бата Стојковић, глумац; Дејан Тиаго Станковић, књижевник и преводилац; Дубравка Стојановић, историчарка и редовни професор на Одељењу за историју Филозофског факултета у Београду; Душан Матић, песник, прозаиста, преводилац, један од покретача надреализма у српској књижевности; Миливоје Мића Томић, глумац; Зоран Цвијановић, глумац; Зоран Христић, композитор; Коча Поповић, филозоф, песник, официр, политичар и дипломата; Љубица Гојгић, новинарка, радијска и телевизијска водитељка; Мата Милошевић, позоришни и филмски редитељ, глумац, писац и педагог; Милан Спасић, поручник бојног брода друге класе Југословенске војске Милорад Мики Ристић, рок музичар (Дарквуд даб); Миодраг Мића Поповић, сликар, ликовни критичар, писац и филмски режисер; Момо Капор, сликар, књижевник и новинар; Павле Минчић, глумац и режисер; Стеван Филиповић, редитељ. Маргита Стефановић рок музичарка (EKV), архитекта Јован Матић, реге музичар (Del Arno Band) Владан Матић, реге музичар (Del Arno Band) Небојша Лалић, ендокринолог, дијабетолог и академик Иван Павловић, академик, паразитолог Галерија Види још Добошар (лист) Референце Спољашње везе Званични веб-сајт