NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Кућа вајара Драгомира Арамбашића

Кућа вајара Драгомира Арамбашића се налази у Београду, у Господар Јевремовој улици 20, подигнута је 1906. године. Представља непокретно културно добро као споменик културе. Опис куће Подигнута је по пројекту архитекте Бранка Таназевића. Најмлађи је објекат у комплексу око Доситејевог лицеја, једне од највреднијих и најстаријих просторно културно-историјских целина Београда. Изведена је у стилу академизма, али са елементима сецесије у декорацији и обради фасаде. Налази се у непосредној близини претходно наведених најстаријих објеката целине и представља модерну архитектуру на почетку 20. века и у самом језгру ове целине показује континуитет развоја београдске архитектуре и њене трансформације из оријентално-балканске ка европској вароши. Данас се кућа користи као део дечјег вртића „Лептирић“. Утврђена је за споменик културе 1987. године. Референце Види још Списак споменика културе у Београду Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Кућа вајара Драгомира Арамбашића
Maison de Dušan Lazić

La maison de Dušan Lazić (en serbe cyrillique : Кућа Душана Лазића ; en serbe latin : Kuća Dušana Lazića) est située à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Savski venac. Construite en 1932 pour le riche marchand Dušan Lazić, elle est inscrite sur la liste des biens culturels de la ville de Belgrade. Présentation La maison de Dušan Lazić, située 47 Bulevar kneza Aleksandra Karađorđevića, a été construite en 1932 dans un style moderne par l'architecte Dragiša Brašovan. Elle est entourée d'un grand jardin. La villa se présente sous un aspect compact et symétrique. Elle possède une base à demi enterrée, un rez-de-chaussée et un étage ; conformément à la répartition fonctionnelle des maisons traditionnelles, les zones de service, les espaces de réception et les espaces privés sont séparés. La structure extérieure est constituée de formes cubiques de différentes hauteurs, combinant les zones horizontales et les zones verticales. L'entrée principale est décalée sur la gauche, tandis que l'escalier d'accès se trouve dans l'axe central de la façade. La façade donnant sur la rue possède trois grandes fenêtres rondes moulurées ; le rez-de-chaussée est orné de formes carrées et de colonnes massives situées devant l'entrée. En plus de sa valeur architecturale particulière, la maison est caractéristiques des demeures de luxe construites dans le quartier de Dedinje pendant l'entre-deux-guerres. Actuellement, la maison sert de résidence à l'ambassadeur du Zaïre à Belgrade. Références Articles connexes Architecture à Belgrade Savski venac Portail de Belgrade Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Кућа трговца Душана Лазића

Кућа трговца Душана Лазића налази се у Београду, у градској општини Савски венац, улици Булевар кнеза Александра Карађорђевића. Саграђена је 1932. године за богатог твговца Душана Лазића и уврштена у споменик културе града Београда. Историјат Кућа је саграђена 1932. године према пројектима архитекте Драгише Брашована у духу раног модернизма међуратне београдске архитектуре. Конципирана је као слободностојећи објекат окружен пространим вртом, фронтално постављен у односу на широки булевар. Решена је у компактној, скоро симетричној основи и форми, са изразитим одликама Брашовановог личног модерног израза. Обухвата сутерен, приземље и спрат, што се поклапа са функционалном организацијом простора у којој се, према традиционалном моделу, издвајају три целине: сервисни, репрезентативни и приватни део куће. На кући се издавајају кубуси разлитих висина, а специфична је и фасада, чији су делови постављени хоризонтално и вертикално. На чеоној фасади уочљив је модернистички концепт, померањем главног улаза улево, док је улазно степениште задржано у централној оси фасаде. На главној фасади налазе се три кружна прозора, у приземној зони налазе се декоративни ефекти са квадратним орнаментима и масивним стубовима, испред улаза. Вилу окружује врт, а данас је у њој смештена амбасада Израела. Кућа спада у групу луксузних вила, какве су се зидале на Дедињу између два светска рата и представља дело локалног београдског идиома. Објекат је од културно—историјске и архитектонско—урбанистичке вредности и заузима истакнуто место у београдској модерној архитектури између два светска рата, као и у стваралаштву архитекте Брашована. Референце Спољашње везе Кућа трговца Душана Лазића на сајту beogradskonasledje.rs
Maison de Jakov Čelebonović

La maison de Jakov Čelebonović (en serbe cyrillique : Зграда Јакова Челебоновића ; en serbe latin : Zgrada Jakova Čelebonovića) est située à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Stari grad. Construite entre 1927 et 1929, elle est inscrite sur la liste des biens culturels de la Ville de Belgrade. Présentation La maison, située 18 rue Vuka Karadžića, abrite aujourd'hui le musée des arts appliqués de Belgrade ; elle a été construite entre 1927 et 1929 pour le juriste Jakov Čelebonović d'après des plans de l'ingénieur Mihailo Belić, qui, selon toute vraisemblance, a dessiné l'ensemble, de l'architecte Nikola Krasnov, auteur de la façade, et de l'architecte allemand Negerer, qui a dessiné l'intérieur ; la construction a été conçue dans un style académique. Les façades du bâtiment sont asymétriques, ce que souligne la disposition des loggias, des balcons et des pignons. La séparation entre le toit et les corniches qu'il surmonte accentue encore la verticalité de l'ensemble. Les façades sont richement ornées. Depuis 1950, l'immeuble abrite le Musée des arts appliqués de Belgrade. L'importance du monument est également liée au fait qu'y ont vécu Jakov, Marko et Aleksa Čelebonović, qui ont tous laissé leur empreinte dans l'histoire culturelle de Belgrade. Références Articles connexes Architecture à Belgrade Stari grad (Belgrade) Portail de Belgrade Portail de la protection du patrimoine
Зграда Јакова Челебоновића

Зграда Јакова Челебоновића се налази у Београду, у улици Вука Караџића 18 и представља непокретно културно добро као споменик културе.. Од 1950. године се у њој налази Музеј примењене уметности, који поседује дела од непроцењивог значаја за развој београдске и српске уметности. Представља непокретно културно добро као споменик културе. Изглед зграде Зграда Јакова Челебоновића је подигнута између 1927. и 1929. године као двоспратна зграда за познатог београдског адвоката Јакова Челебоновића. Као пројектанти ове зграде наводе се инжењер Михаило Белић, архиктета Никола Краснов и холандски архитекта Нерегар који су били аутори диспозиције објекта, фасаде и ентеријера. Зграда је обликована по свим принципима академске архитектуре. Фасаде су богато декоративно обрађене, решене симетрично, што је наглашено лођама и балконима и декоративно обрађеним забатима. Подеоним и кровним венцем зграда је степенована по висини. Репрезентативности спољашњости одговарала је и изузетна обрада ентеријера. Значај овог споменика културе налази се пре свега у чињеници да су у кући живели Јаков, Марко и Алекса Челебоновић, који су, сваки у свом домену, оставили дубок траг у културној историји Београда, да се у њему налази њихова изузетна уметничка збирка. Од изузетног значаја је и само здање које својом архитектуром репрезентује на најбољи могући начин ниво средине у годинама између два светска рата. И потписници пројекта, међу којима је најпознатији архитекта Никола Краснов, имена су која су обележила београдску архитектуру треће и четврте деценије двадесетог века. Види још Списак споменика културе у Београду Музеј примењене уметности Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара Листа споменика
Immeuble de Josif Šojat à Belgrade

L'immeuble de Josif Šojat (en serbe cyrillique : Зграда Јосифа Шојата ; en serbe latin : Zgrada Josifa Šojata) est situé à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Stari grad. Construit en 1935, il est inscrit sur la liste des biens culturels de la Ville de Belgrade. Présentation L'immeuble de l'entrepreneur Josif Šojat, situé 14 rue Brankova, est un immeuble conçu pour la location d'appartements, typique d'une période de rareté dans l'offre de logements. Il a été construit en 1935 d'après les plans des architectes Petar et Branko Krstić. Le bâtiment est constitué d'une cave, d'un rez-de-chaussée réservé à des boutiques et de quatre étages, ainsi que d'un autre étage, plus petit, situé dans les combles. La façade est très simple, avec un jeu entre la façade plane et des ouvertures rectangulaires. Un balcon unique donne un rythme au premier étage. L'immeuble de Josif Šojat constitue un excellent exemple de l'architecture fonctionnelle à Belgrade dans l'entre-deux-guerres ; il représente aussi l'une des créations les plus importantes des frères Krstić, dans la lignée d'une architecture moderne sans décoration. Références Articles connexes Architecture à Belgrade Stari grad (Belgrade) Portail de Belgrade Portail de la protection du patrimoine
Зграда Јосифа Шојата

Зграда Јосифа Шојата се налази у Београду, на територији градске општине Стари град, улица Бранкова 14. Подигнута је 1935. године и представља непокретно културно добро као споменик културе. Зграда је подигнута за предузимача Јосифа Шојата, са намером да станови рентирају, саграђена је по пројекту архитеката Петра и Бранка Крстића. Зграда осим локала у приземљу, има подрум, четири спрата и повучену поткровну етажу. Фасада је обликована као једноставна и јасно читљива форма, заснована на ритмичном смењивању пуних и празних зидних површина. Промену у успостављеном ритму чини балкон на првом спрату. Зграда Јосифа Шојата представља једно од најзначајнијих дела међуратног функционализма и истовремено једно од значајнијих остварења архитеката Петра и Бранка Крстића у којем је дошла до пуног изражаја модернистичка идеја о безорнаменталној архитектури. Види још Списак споменика културе у Београду Кућа Јосифа Шојата у Београду Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара Листа споменика
Maison de Jovan Skerlić

La maison de Jovan Skerlić (en serbe cyrillique : Кућа Јована Скерлића ; en serbe latin : Kuća Jovana Skerlića) est située à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Stari grad. Construite dans la première décennie du XXe siècle, elle est inscrite sur la liste des biens culturels de la Ville de Belgrade. Présentation La maison, située 42 rue Gospodar Jovanova et 17 rue Kneginje Ljubice, a été construite pour le critique littéraire Jovan Skerlić (1877-1914) dans la première décennie du XXe siècle comme un édifice résidentiel. Cette maison d'angle a été conçue dans le style de l'Art nouveau mais, aujourd'hui, les décorations ne demeurent visibles qu'au-dessus de l'avancée centrale et dans la corniche supérieure. Sur le plan fonctionnel, le bâtiment est caractéristique d'une maison bourgeoise au tournant des XIXe et XXe siècles. Jovan Skerlić a vécu dans cette maison avec sa famille de 1905 jusqu'à sa mort en 1914. Skerlić occupa plusieurs emplois ; il fut professeur, critique littéraire et éditeur du Srpski književni glasnik (« La Gazette littéraire de Serbie ») ; journaliste, il fit partie de l'Académie serbe des sciences et des arts, qui, à l'époque, portait le nom d'Académie royale, et il fut également député au parlement. Références Articles connexes Architecture à Belgrade Stari grad (Belgrade) Portail de Belgrade Portail de la protection du patrimoine
Кућа Јована Скерлића

Кућа Јована Скерлића се налази у Београду, на углу улица Господар Јованове и Књегиње Љубице, представља непокретно културно добро као споменик културе. Породична стамбена кућа генерала Јована Прапорчетовића у којој је имао једно време изнајмљен стан књижевни критичар Јована Скерлића (1877—1914) саграђена је у првој декади 20. века, подигнута на углу две улице. Са дворишне стране граничила се са имањем и кућама генерала Јована Мишковића (васпитача краља Александара Обреновића). У функционалном погледу, представља тип грађанске куће на прелазу два века, обликована је у сецесијском маниру, док је данас пластика видљива само изнад централног ризалита и у фасадном венцу. Чињеница да је у овој кући провео део живота и рада познати критичар др Јован Скерлић, даје јој меморијални карактер. Види још Списак споменика културе у Београду Јован Скерлић Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика
Maison de Jovan Smederevac

La maison de Jovan Smederevac (en serbe cyrillique : Кућа Јована Смедеревца ; en serbe latin : Kuća Jovana Smederevca) est située à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Stari grad. Construite en 1901, elle est inscrite sur la liste des biens culturels de la ville de Belgrade. Présentation La maison de l'ingénieur Jovan Smederevac, située 27 rue Nušićeva, a été construite en 1901 d'après les plans de son propriétaire. Elle est conçue comme un bâtiment d'angle, avec une façade principale plus étroite surmontée d'un dôme. La structure symétrique de l'ensemble, soulignée par le rythme des façades, est encore caractéristique du style académique du XIXe siècle ; en revanche la décoration relève de l'Art nouveau, avec des ornements floraux et un balcon en fer forgé qui avance sur la façade principale. Références Articles connexes Architecture à Belgrade Stari grad (Belgrade) Portail de Belgrade Portail de la protection du patrimoine
Кућа Јована Смедеревца

Кућа Јована Смедеревца се налази у Београду, у Нушићевој улици 27, представља непокретно културно добро као споменик културе. Кућу је за своје потребе пројектовао и изградио инжењер Јован Смедеревац, 1901. године. Пројектована као угаона зграда која има двојну намену, са кубетом над уским прочељем осликава академску традицију. Академски приступ присутан је и у обликовању симетрично рашчлањених фасада с наглашеном хоризонталном поделом зидног платна. Особеност објекта представља његова сецесијска пластична декорација, која га чини једним од првих примера продора нових стилских тенденција у архитектури Београда. Сецесијском декорацијом су оживљене слободне зидне површине спрата, а чеона фасада је наглашена истуреним балконом са оградом од кованог гвожђа, такође карактеристичним елементом декоративног језика сецесије. Види још Списак споменика културе у Београду Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика
Maison de Lazar Paču

La Maison de Lazar Paču (en serbe : Kuća Lazara Pačua, en serbe en écriture cyrillique : Кућа Лазара Пачуа) est située à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Stari grad. Construite dans les années 1880, elle est inscrite sur la liste des biens culturels de la Ville de Belgrade. Présentation La maison, située 14 rue Simina, a été construite dans les années 1880. Le docteur Lazar Paču (1855-1915) y a vécu de 1890 à 1915. Références Articles connexes Architecture à Belgrade Stari grad (Belgrade) Portail de Belgrade Portail de la protection du patrimoine
Кућа Лазе Пачуа

Кућа Лазе Пачуа се налази у Београду, у Симиној улици број 14. Кућа у којој је живео Лазар Пачу (1855—1915), српски лекар и политичар, представља репрезентативан тип куће са краја 19. века у функционалном и просторном склопу и представља непокретно културно добро као споменик културе. У кући која је подигнута осамдесетих година 19. века, др Лазар Пачу живео је од 1890. до 1915. године. Види још Лазар Пачу Списак споменика културе у Београду Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика
House of Leona Panajot

House of Leona Panajot is at 31 Francuska Street in Belgrade, in the city municipality of Stari grad. It was built in 1908, and represents immovable cultural property as a cultural monument. The building was constructed as a multi-storey detached house by the architect Đura Bajalović. It consists of a basement, ground floor, first floor and attic. Architecturally, it is designed in the style of Art Nouveau. As a pronounced work of this style, the house was presented at the Fourth Yugoslav Art Exhibition in Belgrade in 1912. His brother Petar Bajalović designed the Serbian Pavilion for the International Art Exhibition in Rome in 1911. Art Nouveau features of this facade are the vertical division with shallow pilasters, asymmetry, horizontal cornices which do not reflect the level of internal division of levels, shallow embossed floral decoration, segmental-arched shapes of window frames, and polychrome. Especially interesting is the square tower on the corner of the building, with a prominent oriel window. A rare example of Belgrade Art Nouveau is the nearly circular box that frames the central balcony opening on the floor. Decorative treatment is characterized by rich floral ornaments both on the façade in the mortar, and on the door panels, with expertly executed and harmoniously fit artisan details. The gateway to the courtyard of wrought iron is also a prominent example of Art Nouveau. With its harmonious architectural design and rich plastic, it stands out as a representative example of an urban residential house of early 20th century, with rare consistently applied Art Nouveau style in Belgrade. The character of the building stems from the fact that it represents an outstanding work of art of the famous Belgrade architect and that is of particular importance for the development of the architecture of Belgrade in the first decade of the 20th century. House of Leona Panajot was declared a cultural monument in 1997 (Decision, "Official Gazette of RS", No.51/97). See more List of cultural monuments in Belgrade References External links Republic Institute for the Protection of Cultural Monuments – Belgrade Republic Institute for the Protection of Cultural Monuments-Belgrade/Immovable cultural property base List of monuments
Casa de Leona Panajot

La casa de Leona Panajot se encuentra en la calle Francuska, 31 en Belgrado, en el municipio urbano de Stari Grad. Fue construida en 1908 y, como patrimonio cultural inmueble,​ está inscrita en la lista de monumentos culturales de la Ciudad de Belgrado.​ El edificio fue construido como vivienda familiar por el arquitecto Đura Bajalović.​​​ Consta de un sótano, planta baja, planta alta y un ático. Desde el punto de vista arquitectónico, la casa fue diseñada con un estilo secesionista. Como obra extraordinaria de este estilo, la casa fue expuesta en la Cuarta Exposición Artística de Yugoslavia en Belgrado en 1912. El hermano de Đura Bajalović, Petar Bajalović, diseñó el Pabellón serbio para la Exposición Internacional de Arte de Roma en 1911.​​​ Las características secesionistas de esta fachada son la división vertical por pilastras poco profundas, asimetría, cornisas horizontales que no reflejan la división de los niveles interiores, decoraciones florales en relieve poco profundas, ventanas con marcos arqueados pero también la policromía. Se destaca especialmente una torre rectangular en la esquina del edificio con una ventana en voladizo. Un ejemplo raro en la secesión de Belgrado es la forma casi redonda de la parte de la fachada que rodea la puerta central del balcón en la planta alta. El proceso decorativo se caracteriza por abundante decoración floral tanto en el mortero de la fachada como en la madera de la puerta, con detalles bien implementados y combinados armoniosamente. La verja de hierro forjado también tiene características secesionistas. Con una solución arquitectónica equilibrada y una fachada rica, la casa se destaca como un ejemplo representante del edificio residencial urbano del principio del siglo XX con un estilo secesionista bien aplicado. Este edificio representa una obra del arte del famoso arquitecto de Belgrado y tiene gran importancia para el desarrollo de arquitectura en Belgrado en la primera década del siglo XX. La casa de Leona Panajot fue proclamada bien de interés cultural en 1997. (Decisión, „Službeni glasnik RS” br.51/97). ​ Véase también Anexo:Monumentos culturales de la Ciudad de Belgrado Referencias Enlaces externos Republički zavod za zaštitu spomenika kulture - Beograd Republički zavod za zaštitu spomenika kulture-Beograd/Baza nepokretnih kulturnih dobara Lista spomenika
Maison de Leona Panajot

La maison de Leona Panajot (en serbe cyrillique : Кућа Леоне Панајот ; en serbe latin : Kuća Leone Panajot) est située à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Stari grad. Construite en 1935, elle est inscrite sur la liste des biens culturels de la Ville de Belgrade. Présentation La maison de Leona Panajot, située 31 rue Francuska, est une résidence familiale construite en 1908 d'après les plans de l'architecte Petar Bajalović. Elle est composée d'une cave, d'un rez-de-chaussée, d'un étage et d'un grenier et, architecturalement, relève de l'Art nouveau ; c'est en tant que telle que ses plans et des photographies furent montrés à la Sixième exposition yougoslave à Rome en 1912. La façade principale est décorée de reliefs et d'une grande corniche formant une avancée juste en dessous du toit ; de larges pilastres encadrent la façade principale et une tour carrée, presque séparée de l'édifice principal, s'élève à la droite de la maison. La façade est ornée de motifs floraux en plâtre et de motifs floraux en bois au-dessus de la porte d'entrée. La maison tient son importance du fait qu'elle est représentative des bâtiments résidentiels privés de son époque à Belgrade ; elle constitue également une création remarquable de l'architecte Petar Bajalović. Références Articles connexes Architecture à Belgrade Stari grad (Belgrade) Portail de Belgrade Portail de la protection du patrimoine
Дом Леоны Панайот

Дом Леоны Панайот (серб. Кућа Леоне Панајот) — памятник культуры, расположенный на улице Французской д. 31 в Белграде, на территории городского района Стари-Град. Дом возведён в 1908 году, представляет собой недвижимый объект культурного наследия. Здание построено в виде двухэтажного семейного дома по проекту архитектора Джуры Баяловича. Состоит из подвала, двух этажей и чердачного помещения. Архитектурное оформление дома выполнено в стиле модерн. Являясь ярким образцом этого стиля, дом был представлен на IV югославской выставке искусства, проведённой в Белграде в 1912 году. Брат архитектора, Петр Баялович, проектировал Сербский павильон для Международной выставки искусства в Риме 1911 года. Характеристиками стиля модерн на фасаде дома являются вертикальное деление неглубокими пилястрами, асимметричность, горизонтальные карнизы, не повторяющие внутреннее разделение ярусов, неглубокое растительное рельефное украшение, сегментарно-арочные формы оконных рам, а также полихромия. В частности, выделяется квадратная башня в угловой части здания с выступающим эркером. Редким примером стиля модерн в Белграде является почти круговая форма поля, окаймляющего центральный балконный проём на втором этаже. Декоративная отделка отличается пышной растительной орнаментикой, как на фасаде в штукатурке, так и на дверях в дереве, с умело выполненным и гармонично вписывающимися деталями отделки. Ярким образцом стиля модерн являются ворота, ведущие в двор, изготовленные из кованого железа. Гармоничным архитектурным решением и пышной лепкой выделяется как представительный образец городского жилого дома начала XX века, являющийся редким примером последовательно применения стиля модерна в Белграде. Здание представляет собой яркий образец авторского стиля известного белградского архитектора, имеющее особое значение для развития архитектуры Белграда в первом десятилетии XX века. Дом Леоны Панайот признан памятником культуры в 1997 году (Решение, «СлужбенигласникРС» № 51/97). Примечания Ссылки Институт по охране памятников культуры Республики Сербии — Белград Институт по охране памятников культуры Республики Сербии — Белград/База недвижимых объектов культурного наследия Перечень памятников