Петничка пећина

Споменик природе Петничка пећина је споменик природе спелеолошко-хидролошког типа. Пећина се налази на 300 m од Истраживачке станице у Петници, насељеном месту на територији града Ваљева. Локација Петничка пећина се налази у северозападном делу средишње Србије, ваљевској Подгорини, југоисточно од града Ваљева, на прелому крајњих планинских изданака „ваљевске греде“ у раван Ваљевске котлине и долину Колубаре. Територија општине Ваљево, граница атара села Клинци и Петница. Изглед пећине У пећини и њеној непосредној околини пронађена су најстарија сведочанства о животу људи у западној Србији. Истраживање овог археолошког локалитета почело је у 19. веку када су прва истраживања обавили Јосиф Панчић и Јован Цвијић. Поред археолошке она поседује и велику спелеолошку и палеонтолошку вредност. Пећина се састоји од око 600m дугих канала и бројних одаја. Подељена је на два дела - Горњу и Доњу пећину. Доња је знатно мања од Горње, али има проходнији улаз. Из ње извире понорница Бања. Горња пећина је, пак, већих димензија и представља сплет одаја и канала. Њена најпространија одаја (Концертна дворана) има природно осветљење које потиче од два отвора („вигледи”) на таваници. Све ове особине, као и погодни климатски фактори, пружиле су идеалне услове за сигурно склониште људима и живот ретким животињским и биљним врстама. Археолошко-антрополошка истраживања Археолошко-антрополошка истраживања спроведена 1969. године потврдила су да је археолошки локалитет који се налази испред улаза у Петничку пећину, прво комплетно неолитско станиште у Југославији, старо 6000 година. На другом локалитету, у самој пећини, откривено је огњиште, кости пећинског медведа, хијене, срндаћа, али и делови војничке опреме из периода Римљана (укључујући и коцкице за игру), остаци средњовековних збегова локалног становништва и др. Најчешће ископине испред пећине су бројна оружја и остаци керамичких посуда којима су се служили неолитски људи. И поред великог броја артефаката, ово налазиште још увек није потпуно истражено и стални је предмет интересовања програма археологије у Истраживачкој станици, али и стручњака из свих крајева Југославије и иностранства. На месту Бела стена, на око 5 km од Петнице су откривени уљни шкриљци и богато налазиште фосилних биљних и животињских остатака из ранијих геолошких епоха. Недавно је, захваљујући стручњацима ИС Петница и уз помоћ румунских палеонтолога, један од фосила идентификован као до сада непозната и нова врста пеликана - српски пеликан (Pellicanus serbica). Занимљиво је да је географ Јован Цвијић још двадесетих година прошлог века предлагао да Универзитет у Београду направи центар за теренску праксу својих студената управо у Петници, образлажући то изванредним природним и историјским окружењем на малом простору и добром саобраћајном позицијом. Цвијић је сматрао да је околина Петничке пећине идеална за оснивање установе при тадашњој Високој школи у којој би се млади окупљали и бавили науком. У пећини је пронађена подземна римска гробница. Режим заштите Споменик природе „Петничка пећина“ обухваћена је II (другим) степеном заштите. Управљач Управљач заштићеног подручја Споменика природе Петничка пећина је АД "Слога" из Ваљева. Галерија Види још Истраживачка станица Петница Референце Спољашње везе „Petnička pećina”. b92. 27. 02. 2011. Приступљено 12. 3. 2017. У ВАЉЕВУ ОТКРИВЕНА НАЈВЕЋА ПЕЋИНСКА ГРОБНИЦА У ЕВРОПИ: Подземно Аждајино језеро након пада нивоа воде изнедрило научно откриће („Вечерње новости”, 12. октобар 2022)