NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Stadion Rajko Mitić

Stadion Crvena zvezda (nieoficjalna nazwa "Marakana") – wielofunkcyjny stadion sportowy położony w stolicy Serbii – Belgradzie. Stadion jest w stanie pomieścić 53 000 widzów. Został wybudowany w latach 1960–1963 w miejscu stadionu SK Jugoslavija. Przez wiele lat był największym obiektem sportowym na Bałkanach mieszcząc 95 tysięcy widzów (m.in. podczas finału PEMK w 1973 roku pomiędzy Ajaxem Amsterdam a Juventusem 1:0. Ale podczas ME w 1976 roku już tylko 83 tysiące. Na nim swoje mecze rozgrywa klub FK Crvena Zvezda Belgrad i reprezentacja Serbii, która w eliminacjach Euro 2008 rozgrywała na nim wszystkie swoje mecze. Przypisy
Estádio Estrela Vermelha

O Estádio Rajko Mitic (em sérvio: Stadion Rajko Mitic, apelidado de Marakana) é um estádio localizado em Belgrado, na Sérvia. É a casa do Estrela Vermelha (Crvena Zvezda) e da Seleção Sérvia de Futebol. Foi inaugurado em 1 de setembro de 1963 num jogo entre o Crvena Zvezda e o NK Rijeka, com vitória do Crvena por 2 a 1, sua capacidade comporta 55 538 torcedores, após reformas visando conforto e segurança que aconteceram no mundo todo em função de orientações da FIFA, pois até a década de 1990 a capacidade anunciada era de 97.000. O recorde de público oficial foi em 23 de abril de 1975, pela Taça dos Clubes Vencedores de Taças, na semifinal contra o time do húngaro Ferencváros TC (2 a 2), com 96.070 torcedores, mas especula-se que o número de espectadores poderia ter chegado aos 110 000 Foi nessa época que o estádio ganhou o apelido de Marakana, em referência e homenagem ao estádio do Maracanã, no Rio de Janeiro. No entanto, como não há nasalização na língua servo-croata, os sérvios pronunciam o nome do estádio com tônica na penúltima sílaba: maraKAana. Os torcedores do Zvezda têm por slogan comum a frase Moje mesto je na Marakani, ou "Meu lugar é no Marakana". O dono do estádio, o Crvena Zvezda (Estrela Vermelha, em Português), é o único clube sérvio a conseguir se sagrar campeão Intercontinental, feito realizado em 1991 diante do Colo Colo do Chile. Jogos importantes A final da Liga dos Campeões da UEFA de 1972-1973 entre AFC Ajax (HOL) e Juventus FC (ITA) (1 a 0 para o time holandês); Alguns jogos do Eurocopa de 1976, como a Semi-Final entre Iugoslávia e Alemanha Ocidental (4 a 2 para os alemães, com três gols de Dieter Müller, após os iugoslavos estarem vencendo por 2 a 0), e a Final entre Tchecoslováquia e Alemanha Ocidental, com empate em 2 a 2 no tempo normal e 5 a 3 para os tchecos nos Penâltis. Semifinal da Liga dos Campeões da UEFA de 1990-1991 entre Estrela Vermelha e Bayern de Munique, com empate em 2 a 2 (como o Estrela venceu o 1º jogo em Munique por 2 a 1, classificando-se para a final, quando se sagrou Campeão Europeu). Ligações externas «Site Oficial - FC Estrela Vermelha» «Foto por Satélite - Google Maps» Referências
Stadionul Rajko Mitić

Stadionul Rajko Mitić (sârbă "Стадион Рајко Митић", transliterare: Stadion Rajko Mitić) este un stadion multi-funcțional din Belgrad, Serbia. În mare parte el e folosit pentru meciurile de fotbal și el este stadionul de casă al echipei Steaua Roșie Belgrad. Capacitatea stadionului e de 55.538 locuri, toate pe scaune. Stadionul mai e supranumit Marakana datorită asemănării sale cu celebrul stadion din Brazilia. În trecut s-a nummit stadionul Steaua Roșie. Referințe și note Legături externe Materiale media legate de Stadionul Steaua Roșie la Wikimedia Commons FC Red Star Belgrade Stadium pictures on Delije web site[nefuncțională – arhivă] Stadium Guide Article 360° Marakana Virtual tour Arhivat în 20 iunie 2011, la Wayback Machine.
Stadion Rajka Mitića

Stadion Rajka Mitića (srbsko Стадион Рајко Митић/Stadion Rajko Mitić) tudi stadion Crvene zvezde, vzdevek "Beograjska Marakana" je večnamenski stadion v Beogradu, Srbija. Stadion ima kapaciteto 55538 sedežev, rekordno število obiskovalcev so dosegli aprila 1975 in sicer 110 tisoč. Stadion Rajka Mitića je domači stadion ekipe Crvena zvezda (rdeča zvezda). Glej tudi Seznam največjih stadionov po kapaciteti Maracana v Rio de Janeiru Lužniki Reference Zunanje povezave FC Red Star Belgrade Stadium pictures on Delije web site Stadium Guide Article 360° Marakana Virtual tour Arhivirano 2011-06-20 na Wayback Machine.
Stadion Rajko Mitić

Stadion Rajko Mitić (Стадион Рајко Митић), tidigare kallad Stadion Crvena Zvezda (Стадион Црвена Звезда), är en fotbollsarena i Belgrad i Serbien. Arenan är hemmaarena för Röda stjärnan. Arenan invigdes den 1 september 1963 och kallas även för Marakana efter Brasiliens nationalarena Maracanã, som 1963 var världens största. Publikrekordet är 110 000 åskådare. Numera, efter att alla läktarsektioner byggts om till sittplatser, tar arenan 55 538 åskådare. Här spelades bland annat fotbollsmatcher som Europacupfinalen 1973, där AFC Ajax besegrade Juventus FC med 1-0. Även Europamästerskapsfinalen 1976, där Tjeckoslovakien besegrade Tyskland med 5-3 efter straffsparksläggning. Arenan döptes i december 2014 om för att ära klubblegendaren Rajko Mitić. Källor Fotnoter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Stadion Rajko Mitić. The Stadium Guide
Стадіон імені Райко Митича

Стадіон імені Райко Митича (серб. Стадион Рајко Митић, раніше серб. Црвена звезда) — футбольний стадіон у місті Белграді, найбільша спортивна арена Сербії, домашній стадіон ФК «Црвена Звезда». Серед уболівальників відомий як Маракана, аналогічно бразильському стадіону. Див. також Райко Митич Посилання Офіційний вебсайт ФК «Црвена Звезда» Сторінка стадіону на офіційному вебсайті ФК «Црвена Звезда»
University of Belgrade Faculty of Economics

The University of Belgrade Faculty of Economics (Serbian: Економски факултет Универзитета у Београду/Ekonomski fakultet Univerziteta u Beogradu) is one of the educational institutions of the University of Belgrade, Serbia. The building is located in the city center of Belgrade, in the Savski Venac municipality. The Belgrade's School of Economics is Serbia's leading educational institution in business and economics. History Initially established on 31 March 1937 as Economics-Commercial High School, the Faculty of Economics was the first center of higher education dedicated to the study of economics in the Kingdom of Yugoslavia. On 7 February 1947, The Faculty of Economics was included in the composition of the University of Belgrade. Its curriculum includes courses in economic analysis and policy; marketing; accounting, auditing and financial management; trade and commerce; finance, banking and insurance; tourism and hotel industry; statistics and informatics; management and international economics and foreign trade. In its 80-year old history, around 50,000 students have graduated from the Faculty. As of 2016, the Faculty has a total of 9,206 enrolled students. Starting with the 2017–18 winter semester, the faculty offers an international bachelor studies for 30 students in cooperation with the London School of Economics and University of London. After successful completion, students gain parallel degrees from these institutions. Organization and resources The Faculty has a total of six departments: Department for Economic Theory and Analysis Department for Economic Policy and Development Department for International Economic Relations Department for Business Economics and Management Department for Accounting and Business Finance Department for Statistics and Mathematics The Faculty includes a library with over 120,000 titles. The Faculty's Publication Center has grown into one of the leading Serbian publishers for economic literature. Its research center has implemented over 800 projects in the field of restructuring, assets valuation, privatization, investment, etc., as well as over one hundred macroeconomic projects for governments and multilateral institutions. Notable alumni and teaching staff Some of the school's renowned students and professors include: Rushka Bergman, Sonja Biserko, Mirko Cvetković, Bojan Dimitrijević, Mlađan Dinkić, Diana Dragutinović, Mitja Gaspari, Radovan Jelašić, Srgjan Kerim, Nikola Kljusev, Dragan Maršićanin, Gordana Matković, Branko Milanovic, Slobodan Milosavljević, Miroslav Mišković, Abdul Rahman Munif, Milorad Nedeljković, Ivo Perišin, Aleksandar Pravdić, Toplica Spasojević, Srđan Srećković, Kori Udovički, Ashagre Yigletu, Zaim Topčić and Philip Zepter. References External links Official Website (in Serbian, English)
Faculté d'économie de l'université de Belgrade

La faculté d'économie de l'université de Belgrade (en serbe cyrillique : Економски факултет Универзитета у Београду ; en serbe latin : Ekonomski fakultet Univerziteta u Beogradu) est l'une des 31 facultés de l'université de Belgrade. Elle a été fondée en 1937. En 2013, son doyen est le professeur Branislav Boričić. Histoire Organisation La faculté est divisée en 6 départements : Département de théorie économique et d'analyse ; Département de politique économique et du développement ; Département des relations économiques internationales ; Département des sciences économiques et de la gestion d'affaire ; Département de la comptabilité et de la finance des affaires ; Département de statistiques et de mathématiques. Elle compte aussi 8 centres de recherche : Centre d'évaluation du capital et de la privatisation ; Centre pour l'entreprenariat ; Centre pour l'organisation et le leadership ; Centre de sécurité ses valeurs ; Centre pour le financement des entreprises ; Centre pour le développement et le financement des projets d'investissement ; Centre pour le marketing ; Centre pour les finances publiques. Personnalités Les professeurs et les étudiants les plus connus de la faculté sont : Rushka Bergman, Sonja Biserko, Mirko Cvetković, Bojan Dimitrijević, Mlađan Dinkić, Diana Dragutinović, Mitja Gaspari, Radovan Jelašić, Srgjan Kerim, Nikola Kljusev, Dragan Maršićanin, Gordana Matković, Branko Milanovic, Slobodan Milosavljević, Miroslav Mišković, Abdul Rahman Munif, Milorad Nedeljković, Ivo Perišin, Aleksandar Pravdić, Toplica Spasojević, Srđan Srećković, Kori Udovički, Ashagre Yigletu et Philip Zepter. Notes et références Voir aussi Articles connexes Université de Belgrade Liste d'établissements d'enseignement de Belgrade Éducation en Serbie Économie de la Serbie Liens externes (sr + en) Site officiel Portail des universités Portail de l’économie Portail de Belgrade
Ekonomska fakulteta v Beogradu

Ekonomska fakulteta (izvirno srbsko Економски факултет у Београду), s sedežem v Beogradu, je fakulteta, ki je članica Univerze v Beogradu. Glej tudi seznam fakultet v Srbiji Zunanje povezave Uradna spletna stran Arhivirano 2010-03-24 na Wayback Machine. (v srbščini)
Farmacevtska fakulteta v Beogradu

Farmacevtska fakulteta (izvirno srbsko Фармацеутски факултет у Београду) je fakulteta s sedežem v Beogradu, ki je članica Univerze v Beogradu. Glej tudi seznam fakultet v Srbiji Zunanje povezave Uradna spletna stran Arhivirano 2010-03-29 na Wayback Machine. (v srbščini)
Bělehradská autobusová stanice

Bělehradská autobusová stanice (srbsky Београдска аутобуска станица), zkr. BAS/БАС je hlavní autobusové nádraží pro metropoli Srbska, Bělehrad. Nachází se v místní části Nový Bělehrad (srbsky Novi Beograd) na adrese Antifašističke borbe 46. Hned v bezprostřední blízkosti se nachází železniční stanice Novi Beograd a dálnice směrem na Záhřeb a Novi Sad. Spadá do bloku 42. Historie Do 60. let 20. století se ve městě nacházelo více stanovišť, odkud byly vypravovány autobusy do různých částí Srbska i Jugoslávie. V té době vznikla myšlenka zbudování moderního nádraží. Původní hlavní autobusová stanice v Bělěhradu vznikla v blízkosti hlavního nádraží. Tvořena byla autobusovými garážemi a dvěma terminály (nástupní a výstupní). Byla dokončena dne 3. března 1966. Několikrát byla modernizována; první nádraží vzniklo za 4 měsíce. Mělo 65 nástupišť a vypravovány odsud byly spoje do 17 zemí. Denně zde okolo 700 autobusů odvezlo na 10 tisíc cestujících. V roce 2017 oznámila vládnoucí Srbská pokroková strana projekt přemístění nádraží, který měl být realizován do dvou let. Vzhledem k častým prodlevám se nakonec přesun nádraží uskutečnil až později. Stanice byla v souvislosti s výstavbou projektu Beograd na vodi přesunuta ze svého původního umístění při parku Bristol a ulici Karđorđeva v centru Bělehradu na ulici Savamala. Objekt má 12 příjezdových a 53 odjezdových nástupišť . Nové nádraží bylo dáno do užívání dne 27. září 2024. Jedná se nicméně o dočasnou autobusovou stanici, předpoklad jejího dokončení do finální podoby je stanoven na rok 2027. První autobus byl vypraven dne 29. září 2024 ve 3:50 do Subotici. Do budoucna se předpokládá i přestavba, resp. rozšíření nedalekého nádraží, čímž by vznikl multimodální dopravní terminál. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bělehradská autobusová stanice na Wikimedia Commons
Busbahnhof Belgrad

BAS Beograd (deutsch: Belgrader Busbahnhof) ist einer der größten Aktiengesellschaften und Busunternehmen Serbiens. Der Busbahnhof bietet Verbindungen in Fern- und Regionalverkehr. Wissenswertes Der Belgrader Busbahnhof bietet zudem Verbindungen zu allen großen Städten in Serbien und allen Teilrepubliken des ehemaligen Jugoslawien. Außerdem bestehen regelmäßige Busverbindungen zu 17 Ländern Europas. Beim Belgrader Busbahnhof finden durchgehend Busfahrten statt. Der Belgrader Busbahnhof wurde am 3. März 1966 gegründet. Der wichtigste Partner ist Lasta Beograd. Bezahlung und Erwerbung der Tickets Am Busbahnhof Belgrad ist es durchgehend möglich, Tickets am Ticketschalter zu erwerben. Am Busbahnhof Belgrad werden zusätzlich zu den Fahrtkosten noch Kosten eines Chips für den Durchgang und eine Fahrtversicherung berechnet. Außerhalb des Busbahnhofes ist es auch möglich, das Ticket im Bus zu erwerben. Weblinks Offizielle Webpräsenz (dort auch weitere Abfahrten und Verbindungen von und nach Belgrad)
Belgrade Bus Station

Belgrade Bus Station (Serbian: Београдска аутобуска станица/Beogradska autobuska stanica; BAS, БАС) was the main bus station in Belgrade, Serbia. Located in Savski Venac, the bus station was made up of a bus depot and two bus terminals. It was the main hub for intercity bus line Lasta Beograd. It was operated by BAS Beogradska autobuska stanica a.d. A new station was opened in September 2024 in New Belgrade, while the old one is currently being demolished. References
Белградская автобусная станция

Белгра́дская авто́бусная ста́нция (серб. Београдска аутобуска станица) — был крупнейшим пассажирским автовокзалом в Сербии, включавшим автобусный парк и два автобусных терминала. Был расположен в общине Савски-Венац округа Белград. Официальной датой основания вокзала является 3 марта 1966 года, он возводился в течение нескольких лет для нужд крупной автобусной компании «Ласта», которая на тот момент осуществляла перевозки не только по территории Югославии, но и в некоторые другие страны Юго-Восточной Европы. Были построены само вокзальное здание, 40 перронов для посадки и высадки пассажиров, подъезды к перронам, 40 билетных касс, устроены колл-центр, пункт общественного питания, 100 парковочных мест для автобусов, две автомойки, заправочная станция. Белградская автобусная станция предоставляла транспортные услуги, занималась перевозкой пассажиров по междугородним и международным линиям: имела маршруты во все основные города Сербии, охватывала все бывшие югославские республики и 17 ближайших европейских стран, в том числе Германию, Австрию, Францию, Нидерланды, Бельгию, Швейцарию, Болгарию, Грецию, Италию, Венгрию, Чехию, Данию, Швецию и др. Выполняла специальные заказы клиентов, как то туристические поездки с экскурсиями, организацию обзорных туров, доставку спортивных команд на соревнования, транспортировку сотрудников коммерческих компаний на деловые встречи и семинары. Чтобы воспользоваться услугами автовокзала, клиенты должны были приобретать билеты и бумажные купоны в расположенных здесь же билетных кассах, они впоследствии предъявлялись контролёру при посадке на автобус. Из-за частых случаев воровства и мошенничества территория вокзала была полностью огорожена забором — внутрь допускались только клиенты с билетами, тогда как провожающие должны были оставаться за пределами ограждения. В связи с этим в билетной кассе помимо собственно билета с купоном каждый пассажир получал дополнительно металлический монетовидный жетон, который необходимо было опустить в расположенный на входе монетоприёмник. Ежедневно около 700 автобусов БАС перевозили более 10 тысяч пассажиров. 29 сентября 2024 года, через 50 минут после полуночи, последний автобус с этой станции отправился в Любляну, после чего автовокзал был закрыт. Новый автовокзал был открыт в Новом Белграде рядом с одноимённой железнодорожной станцией. Примечания Ссылки Официальный сайт Белградской автобусной станции (серб.)
Београдска аутобуска станица

Београдска аутобуска станица је главна аутобуска станица у Србији. Свечано је отворена 27. септембра 2024, а налази се у Улици Антифашистичке борбе 46—48 на Новом Београду. Опште информације Главна станица налази се у новобеоградском блоку 42, у непосредној близини железничке станице Нови Београд, а отворена је 27. септембра 2024. Простире се на површини од 9,2 хектара. Први аутобус са нове станице кренуо је 29. септембра у 3.50 часова за Суботицу. Ова станица има 12 долазних и 53 одлазна перона, а до ње се може стићи линијама трамваја 7, 9, 11 и 13, као и аутобусима 85, 89, 94, 95, 600, Е6, као и 60, 60л, 67, и линијом ЕКО1. У оквиру станице постоји паркинг са 186 места и још 25 за такси возила. Историјат Године 2014. расписан је архитектонско-урбанистички конкурс за нову станицу, а прво место тада је освојио пројектни биро Проаспект на челу са архитектама професорима Миланом и Владимиром Лојаницом. Они су кроз свој пројекат понудили савремено, функционално, а кроз пратеће зграде и комерцијално решење за комплетно саобраћајно чвориште на Новом Београду, чиме би се решило уређење и повезивање аутобуске и железничке станице. Рокови су више пута пробијани, а као један од разлога се наводи недостатак средстава за наставак радова. Градња станице је у медијима најављена 2017. године, са идејом да ће бити довршена за највише две године. Ови рокови су више пута пробијани, а као један од разлога се наводи недостатак средстава за наставак радова. У овом периоду до самог отварања, више пута је прекидана изградња нове главне аутобуске станице. Иако је званично отворена у септембру 2024. године, до тада није била скроз завршена. Стара Београдска аутобуска станица која је од 3. марта 1966. године била главна аутобуска станица у Србији, престала је са радом на дан када је отворена нова, на Новом Београду. Види још Стара Београдска аутобуска станица Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Белградська автобусна станція

Белградська автобусна станція (серб. Београдска аутобуска станица) — найбільший пасажирський автовокзал в Сербії, який складається з автобусного парку і двох автобусних терміналів. Знаходиться в общині Савскі-Венац округу Белград. Будівництво вокзалу Офіційною датою заснування вокзалу є 3 березня 1966 року, він будувався протягом декількох років для великої автобусної кампанії «Ласта», яка на той момент здійснювала перевезення не тільки по території Югославії, але і в деякі інші країни південно-східної Європи. Було побудовано вокзальну будівлю, 40 перонів для посадки і висадки пасажирів, під'їзд до перонів, 40 квиткових кас, влаштовано кол-центр, пункт загального харчування, 100 місць для паркування автобусів, дві автомийки, заправочна станція. Послуги станції Белградська автобусна станція надає транспортні послуги, займається перевезенням пасажирів за міжміськими та міжнародними напрямками: має маршрути в усі основні міста Сербії, охоплює всі країни, які входили до складу Югославії і 17 найближчих європейських країн, в тому числі Німеччину, Австрію, Францію, Нідерланди, Бельгію, Швейцарію, Болгарію, Грецію, Італію, Угорщину, Чехію, Данію, Швецію та інші. Виконує спеціальні замовлення клієнтів, як то, туристичні подорожі з екскурсіями, організацію оглядових турів, доставку спортивних команд на змагання, транспортування співробітників комерційних компаній на ділові зустрічі і семінари. Особливості експлуатації Щоб скористатися послугами вокзалу, клієнти повинні купувати квитки і паперові купони в розміщених на вокзалі квиткових касах, вони пред'являються контролеру при посадці в автобус. З причини частих випадків крадіжки і шахрайства, територія вокзалу повністю обгороджена парканом — в середину допускаються лише клієнти з квитками, тоді як проважаючі повинні залишатись поза огорожею. В зв'язку з цим в квиткових касах, разом з квитком, пасажири отримують спеціальний металічний жетон, який треба вкинути в розміщений на вході до перону монетоприйомник. Щоденно 700 автобусів БАС перевозять більше 10 000 пасажирів. Примітки Посилання Офіційний сайт Белградської автобусної станції [Архівовано 25 березня 2017 у Wayback Machine.] (серб.)
Planetarium w Belgradzie

Planetarium w Belgradzie – jedno z dwóch serbskich planetariów. Utworzone i zarządzane przez Towarzystwo Astronomiczne imienia Ruđera Boškovića. Działa od 1969 (oficjalne otwarcie w 1970). Z inicjatywy członków Towarzystwa, a z pomocą Tito, w trakcie targów technologicznych jakie odbywały się w 1966 roku w Belgradzie nabyto małe planetarium ZKP-2 firmy Zeiss. Planetarium zlokalizowano w zaadaptowanym budynku XIX-wiecznych łaźni tureckich. Sklepienie planetarium ma 8 metrów średnicy. Mieści 80 osób. Zobacz też Planetarium projektor Linki zewnętrzne ASRB: Planetarium. adrb.org. [zarchiwizowane z tego adresu (2011-09-08)].