NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hôtel National à Belgrade

L'hôtel National à Belgrade (en serbe cyrillique : Хотел Национал ; en serbe latin : Hotel Nacional) est situé à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Stari grad. Construit en 1869, il est inscrit sur la liste des biens culturels de la Ville de Belgrade. Présentation L'hôtel National à Belgrade, situé 9 rue Pariska a été ouvert en 1869 en tant que « taverne populaire ». Ses façades, le long des rues Pariska et Velike stepenice, ont été dessinées dans un style académique auquel se mêlaient des éléments néorenaissance. L'équilibre des masses architecturales est dû à la distribution symétrique des ouvertures ; les étages sont séparés des corniches. La façade donnant sur la rue Pariska' se caractérise par une avancée surmontée d'un attique. L'hôtel national fait partie des hôtels de Kalemegdan, situés à la limite entre la ville et la Forteresse de Belgrade. Références Articles connexes Architecture à Belgrade Stari grad (Belgrade) Portail de Belgrade Portail de l’hôtellerie Portail de la protection du patrimoine
Igumanův palác

Igumanův palác (srbsky Палата Игуманов/Palata Igumanov) se nachází v centru srbské metropole Bělehradu, na třídě Terazije. Palác byl zbudován z prostředků Simy Andrejeviće Igumanova, srbského obchodníka a filantropa. Dokončen byl v roce 1938 a představuje ukázku moderní architektury v Bělehradě. Historie V období existence meziválečné Jugoslávie byl Bělehrad centrem velké městě a dynamicky se rozrůstal. Z třídy Terazije se stal střed rychle rostoucího města a existoval značný tlak na to, aby namísto nízkých budov z 19. století zde vznikly velkolepé městské domy. Na konci roku 1935 byla vypsána veřejná soutěž na podobu nového paláce. Finance poskytl fond obchodníka Igumanova. Soutěž vedl Pera Popović, který byl zastáncem srbsko-byzantského architektonického stylu (ve kterém v první polovině 20. století vznikla např. budova staré pošty v blízkosti hlavního nádraží. Nakonec byl pro budovu paláce na Terazijích vybrán návrh bratrů Petra a Branka Krstićových. Výstavba byla zahájena roku 1937 a dokončena v dubnu 1938. Rohový pětipatrový palác přečkal bez větších problémů i druhou světovou válku. Po skončení konfliktu byl jen drobně opraven a přestavěno bylo přízemí. Přestože ideově čerpá palác ze srbsko-byzantského architektonického stylu, dominantním stylem je funkcionalismus. Obklad budovy tvoří mramor; nejvyšší patro má čtvercová okna, zatímco v nižších patrech byla jednotlivá okna uspořádána do svislých řad. Přízemí bylo určeno pro obchodní prostory, zatímco vyšší patra sloužila jako byty. Vstupy do objektu mají nápadné dekorativní provedení. Na rohu budovy se nachází nápis v cyrilici Задужбина Симе Андрејевића Игуманова Призренца' Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Игуманова палата na srbské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Igumanův palác na Wikimedia Commons
Immeuble Igumanov

L'immeuble Igumanov (en serbe cyrillique : Игуманова палата ; en serbe latin : Igumanova palata) est situé à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Stari grad. Construit en 1938, il est inscrit sur la liste des biens culturels de la Ville de Belgrade. Présentation Palais d'Igumanov, situé 31 Terazije, a été achevé en 1938, d'après des plans de Petar et Branko Krstić ; il est caractéristique du style moderne. Sur le fronton de la façade est inscrit le texte suivant : « Fondation de Sima Andrejević Igumanov Prizrenac » ; Sima Andrejević Igumanov (1804-1883) était un riche marchand qui, en 1872, ouvrit à Prizren une école de Théologie. L'immeuble Igumanov est une des œuvres les plus importantes des frères Petar et Branko Krstić et l'un des édifices qui marque la transition entre l'architecture académique traditionnelle et le concept de modernisme. Il a été conçu comme une version moderne du style serbo-byzantin, avec de larges arcades au rez-de-chaussée, des façades à la verticalité accentuée et des ouvertures allongées qui rythment la façade. Ce motif de la fenêtre allongée, originellement serbo-byzantin, est accentué à l'angle du bâtiment qui forme la façade principale. L'aspect moderne est dû à la couverture de marbre de la façade, à une série de fenêtres rectangulaires et d'avant-toits surplombant le rez-de-chaussée. Une sculpture de Sima Igumanov avec des orphelins, œuvre de Lojze Dolinar, se dresse au-dessus de l'édifice. Références Articles connexes Architecture à Belgrade Stari grad (Belgrade) Portail de Belgrade Portail de la protection du patrimoine
Immeuble de Ljubomir Miladinović

L'Immeuble de Ljubomir Miladinović (en serbe cyrillique : Зграда Љубомира Миладиновића ; en serbe latin : Zgrada Ljubomira Miladinovića) est situé à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Stari grad. Construit en 1938, il est inscrit sur la liste des biens culturels de la Ville de Belgrade. Présentation L'immeuble de Ljubomir Miladinović, situé 6 rue Svetogorska, a été construit en 1938 selon des plans de Momčilo Belobrk ; il est constitué de six étages avec un garage au rez-de-chaussée ; la maison a été connue par la suite sous le nom « le garage ». L'ensemble conçu par Belobrk se caractérise par un style moderne et son caractère puriste tient au fait de l'application constante du fonctionnalisme. Tous ces traits ont marqué l'œuvre de l'architecte Belobrk et lui ont valu une haute position dans l'architecture serbe et belgradoise, ainsi que dans le style moderne. Références Articles connexes Architecture à Belgrade Stari grad (Belgrade) Portail de Belgrade Portail de la protection du patrimoine
Зграда Љубомира Миладиновића

Зграда Љубомира Миладиновића се налази у Београду, на адреси Светогорска 6 градске општине Стари град. Подигнута је 1938. године и представља непокретно културно добро као споменик културе. Зграда Љубомира Миладиновића је саграђена према пројекту архитекте Момчила Белобрка. Специфичност решења приземља, намењеног гаражном простору "Ауто палас", утицала је да зграда постане позната под називом „Гаража“. Управо ову зграду архитекте Белобрка карактерише модерна обрада, лишена непотребних детаља и сваке декоративности. Наведене карактеристике грађевине, обезбедиле су јој високо место у опусу архитекте Белобрка, као и у оквиру целокупне београдске и српске архитектуре модерног правца. Примењен спој архитектуре и ликовности обогатио је београдско међуратно градитељство једним до тада непознатим квалитетом – зградом крајње прочишћеног ликовног израза и функционалне просторне организације. Види још Списак споменика културе у Београду Референце Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара Листа споменика
Immeuble de la Banque d'épargne de Vračar

L'immeuble de la Banque d'épargne de Vračar (en serbe cyrillique : Дом Врачарске штедионице ; en serbe latin : Dom Vračarske štedionice) est situé à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Stari grad. Construit en 1906, il est inscrit sur la liste des biens culturels de la ville de Belgrade. Présentation L'immeuble de la Banque d'épargne de Vračar, situé 9 rue Kralja Milana, a été construit en 1906 d'après un projet de l'architecte Danilo Vladisavljević, assisté de l'ingénieur Miloš Savčić. La banque a été conçue comme un immeuble d'angle à trois étages. La façade principale relève dans son ensemble de l'architecture académique, avec des réminiscences de l'architecture néorenaissance et du néobaroque allemand. Le rez-de-chaussée est distribué autour de grands portails, tandis que l'entrée principale est ornée d'une structure en chêne, surmontée par des fenêtres soulignées par des tympans, des pilastres et des décorations plastiques qui animent la façade. La façade principale, qui forme un arrondi d'angle, est également ornée de terrasses au premier et au second étage ; elle est surmontée d'un dôme porté par un tambour. La corniche supérieure est couronnée par une balustrade qui parachève la décoration du bâtiment. Références Articles connexes Architecture à Belgrade Stari grad (Belgrade) Portail de Belgrade Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Дом Врачарске штедионице

Дом Врачарске штедионице налази се у Београду, у градској општини Стари град, улици краља Милана 9. Објекат је саграђен 1906. године по пројекту архитекте Данила Владисављевића, уз сарадњу инжењера Милоша Савчића и представља споменик културе. Архитектура Објекат је конципиран као доминантан угаони објекат са подрумом, приземљем и два спрата. Развијене уличне фасаде рашчлањене су подеоним венцима и обликоване у традицији европског академизма, са очигледним утицајем ренесансе и барока немачког порекла. У приземљу дуж фасаде, сокл је рустично третиран, налик на градњу блоковима, док је цела фасада израђена од вештачког камена и украшена нутнама. Изнад приземља се налазе портали и улаз у објекат од храста, као и ритмично распоређени прозори са наглашени троугаоним тимпанонима, пиластерима и декоративном пластиком, који доприносе динамичности фасаде. Посебан акценат дат је угаоном, благо заобљеном делу који фланкирају терасе у нивоу првог и другог спрата и над којим се уздиже купола на високом тамбуру. Наглашен је кровни венац који носи балустрирану атику као завршни декоративни елемент грађевине. Дом Врачарске штедионице је од културно-историјске, архитектонске и урбанистичке вредности. Зграда представља значајно дело архитекте Данила Владисављевића уз сарадњу инжењера Милоша Савчића. Изградња објекта значајно је утицала на развој архитектуре Београда крајем 19. и почетком 20. века. Референце Литература Група аутора (1939). 50 година рада инжењера Милоша Савића: 1889-1939. Београд: Минерва. Архивирано из оригинала 25. 01. 2018. г. Приступљено 24. 1. 2018. Галерија
Impol Seval

Impol Seval ist ein serbisches Unternehmen der Aluminiumverarbeitung und der einzige Hersteller von Aluminium-Walzprodukten in Serbien. Das Portfolio des Industrieunternehmens umfasst vor allem warm- und kaltgewalzte Bleche, Bänder, Platten sowie farbbeschichtetes Aluminium. Die Produkte werden weltweit exportiert und finden Anwendung in der Automobilbranche, der Bauwirtschaft, der Verpackungsindustrie sowie im Transportwesen. Geschichte Impol Sevals Wurzeln liegen im Jahr 1975, als das Werk im serbischen Sevojno unter dem Namen Valjaonica Aluminijuma Sevojno die Produktion aufnahm. Im Oktober 2002 erfolgte im Zuge des Privatisierungsprozesses in der serbischen Wirtschaft eine Übernahme durch das slowenische Aluminiumunternehmen Impol. Der neue Eigentümer übernahm die Mehrheit mit knapp 70 % der Firmenanteile. Durch diese Übernahme und die anschließenden Modernisierungen der Produktionsanlagen entwickelte sich der Betrieb von einem lokalen Werk zu einem international wettbewerbsfähigen, exportorientierten Industrieunternehmen. Die Aktie von Impol Seval ist weiterhin an der Börse Belgrad gelistet und Teil des serbischen Leitindex. Siehe auch BELEX15 Weblinks Website Impol Seval DE Einzelnachweise
Impol Seval

Impol Seval (Serbian: Импол Севал) is a Serbian aluminium manufacturing company headquartered in Sevojno, Užice, Serbia. History From 1950 to 1989, the company operated as part of SOUR Valjaonica Sevojno. SOUR Valjaonica Sevojno was the largest copper manufacturer in the former Yugoslavia, while the aluminum production was secondary activity of the company. In 1990, it was reorganized and operated as Valjaonica bakra i aluminijuma Sevojno. In 1991, the two mills were split from the company. The aluminum mill has operated since 17 January 1991 as independent aluminum mill Valjaonica Aluminijuma Sevojno. The other split company was the copper mill Valjaonica Bakra Sevojno. As of 2001, the company had 1,123 employees and production output of 9,159 tonnes of aluminum products. In October 2002, the Government of Serbia sold 70% of shares of the company to the Slovenian aluminum company IMPOL d.d. Slovenska Bistrica for a sum of 6.5 million dollars, with the obligation to invest 14.6 million dollars in production facilities. By 2007, the production output increased seven times, amounting to 64,000 tonnes of aluminum products. In 2017, Impol Seval delivered 280 tonnes of aluminum for the roof reconstruction of the Russian biggest Luzhniki Stadium, for the needs of 2018 FIFA World Cup. In November 2017, the president of IMPOL d.d. Jernej Cokl, stated that around 89 million euros has been invested in Impol Seval facilities over 15 years. Market and financial data As of 8 March 2019, Impol Seval has a market capitalization of 23.95 million euros. Subsidiaries This is a list of companies that operate as subsidiary of Impol Seval: Impol Seval Tehnika d.o.o. Impol Seval Final d.o.o. Impol Seval PKC d.o.o. Impol Seval President d.o.o. See also List of largest aluminum producers by output Valjaonica bakra Sevojno References External links Official website
Impol Seval Sevojno

Impol Seval Sevojno (code BELEX : IMPL) est une entreprise serbe qui a son siège social à Sevojno. Elle travaille dans le secteur de la métallurgie, principalement dans l'aluminium. Elle entre dans la composition du BELEXline, l'un des indices principaux de la Bourse de Belgrade. Histoire Seval a commencé sa production d'aluminium en 1975. La société a été privatisée en octobre 2002 et son capital a été acquis à hauteur de 70 % par la société slovène Impol de Slovenska Bistrica. Impol Seval Sevojno a été admise au libre marché de la Bourse de Belgrade le 12 octobre 2005. Activités Impol Seval Sevojno produit des bandes de métal roulées à chaud ou à froid, ainsi que des feuilles et des plaques ; elle produit également des tubes, des tôles ondulées, des plafonds suspendus, des stores vénitiens et des volets roulants. Les produits réalisés sont fabriqués avec de l'aluminium, en alliage avec du magnésium et du manganèse ; ils sont utilisés dans la construction, l'industrie de l'automobile, la fabrication de conteneurs, l'industrie électrique, l'agriculture, l'imprimerie et la fabrication de matériel de camping. Données boursières Le 29 mars 2013, l'action de Impol Seval Sevojno valait 870 RSD (7,80 EUR). Elle a connu son cours le plus élevé, soit 4 000 RSD (35,87 EUR), le 24 août 2007 et son cours le plus bas, soit 542 RSD (4,86 EUR), le 4 mars 2010. Le capital de Impol Seval Sevojno est détenu à hauteur de 85,89 % par des entités juridiques, dont 70 % par Impol d.o.o. et 15 % par l'Akcionarski fond Beograd ; les personnes physiques en détiennent 13,54 %. Notes et références Voir aussi Articles connexes Liste d'entreprises serbes Économie de la Serbie Liens externes (sr + en) « Site officiel de Impol Seval Sevojno » (consulté le 20 mars 2013) (sr) « Profil », sur belex.rs, Site de la Bourse de Belgrade, 27 mars 2013 (consulté le 1er avril 2013) Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail des entreprises
Impol Seval Sevojno

Impol Seval Sevojno — сербская компания по обработке алюминиевой руды. Штаб-квартира расположена в городе Севойно. История Производство алюминия компания Impol Seval Sevojno начала в 1975 году. В октябре 2002 года компания была приватизирована, а 70 % акций организации взяла в контроль словенская компания Impol из Словенска-Бистрицы. С 12 октября 2005 года компания имеет листинг на белградской фондовой бирже в показателе BELEXline. На 29 марта 2013 года стоимость акции предприятия составляла 870 сербских динаров (7,80 евро). За всю историю торгов самая высокая цена была достигнута 24 августа 2007 года, когда 1 акция стоила 4 000 динаров. 4 марта 2013 года стоимость акции опустилась до 542 динаров за штуку, что стало худшим результатом в истории торгов акциями компании на бирже. На текущий момент 85 % акций держится юридическими лицами — 70 % словенской компанией IMPOL d.o.o. и 15 % акционерному фонду Белград. оставшиеся 15 % находятся в собственности у физических лиц. Продукция Предприятие выпускает металлические прокатные полосы, а также листы и пластины из алюминия. Также производятся трубы, гофрированные листы, подвесные потолки, жалюзи и рольставни. Изделия изготовлены из алюминиевого сплава с магнием и марганцем; они используются в строительстве, автомобильной промышленности, производстве контейнеров, электротехнической промышленности, сельском хозяйстве, полиграфии и других видах производства. Примечания Ссылки Индекс компании на Белградской фондовой бирже
Лескова

Лескова (на сръбски: Лескова) е село в Сърбия, разположено в община Тутин, Рашки окръг. Намира се на 1231 метра надморска височина. Населението му според преброяването през 2011 г. е 292 души. При преброяването на населението през 2002 г. има 335 жители, от тях: 332 (99,10 %) бошняци, 2 (0,59 %) мюсюлмани и 1 (0,29 %) неопределен. Население Численост на населението според преброяванията през годините: 1948 – 336 души 1953 – 392 души 1961 – 393 души 1971 – 322 души 1981 – 366 души 1991 – 392 души 2002 – 335 души 2011 – 292 души Източници
Leskova

Leskova (Serbian Cyrillic: Лескова) is a village located in the municipality of Tutin, southwestern Serbia. According to the 2011 census, the village has a population of 193 inhabitants. History Leskova, like other villages of Tutin, was founded by Albanian fis who moved there from what is today Albania. The elders of the village recount that a blood feud caused their settlement near Tutin. Leskova is the main village of the Upper Pešter plateau. During the early 18th century, the village was noted to have been inhabited by six families and 196 people belonging to Catholic Albanian tribes. The first windmill generator opened in Serbia is located near Leskova; it was opened in 2011 and has an installed capacity of 600 KW. Leskova is also a place of a large company for soil production by the name of Treset, whose soil is delivered from Braćak, the village north of Leskova. Leskova consists of two parts, north, usually considered the part of which the business revolves around farming and keeping animals for profit. The southern part is considered downtown in all of the Pešter plateau. In southern Leskova, there is a main or elementary school “Dr. Ibrahim Bakić” and is the only elementary school in the area. References Sources Velović Popović, Bojana M. (2021). "Морфолошке одлике глаголских облика говора Тутина, Новог Пазара и Сјенице" [Morphological features of verb forms in speech from Tutin, Novi Pazar and Sjenica] (PDF). Српски дијалектолошки зборник (68).
Leskova

Leskova (en serbe cyrillique : Лескова) est un village de Serbie situé dans la municipalité de Tutin, district de Raška. Au recensement de 2011, il comptait 292 habitants. Démographie Personnalités liées à la commune Branislav Kostić (1949-2011), footballeur. Notes et références Voir aussi Articles connexes Localités de Serbie Villes de Serbie Liens externes (en) Vue satellite de Leskova sur fallingrain.com Portail de la Serbie et du peuple serbe
Leskova

Leskova (em cirílico: Лескова) é uma vila da Sérvia localizada no município de Tutin, pertencente ao distrito de Ráscia, na região de Stari Vlah, Ráscia e Sanjaco. A sua população era de 292 habitantes segundo o censo de 2011. Demografia Referências Ligações externas «Leskova Map» (em inglês). Maplandia.com. Consultado em 26 de dezembro de 2014 «Leskova Map» (em inglês). Fallingrain.com. Consultado em 26 de dezembro de 2014 [ligação inativa]
Leskova

Leskova (izvirno srbsko Лескова) je naselje v Srbiji, ki upravno spada pod Občino Tutin; slednja pa je del Raškega upravnega okraja. Demografija V naselju živi 201 polnoletni prebivalec, pri čemer je njihova povprečna starost 28,2 let (28,5 pri moških in 27,9 pri ženskah). Naselje ima 65 gospodinjstev, pri čemer je povprečno število članov na gospodinjstvo 5,15. Viri in opombe Glej tudi seznam naselij v Srbiji
Лескова

Лескова је насеље у Србији у општини Тутин у Рашком округу. Према попису из 2022. било је 503 становника. Овде се налази Ветропарк Девреч I. Демографија У насељу Лескова живи 201 пунолетни становник, а просечна старост становништва износи 28,2 година (28,5 код мушкараца и 27,9 код жена). У насељу има 65 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 5,15. Ово насеље је великим делом насељено Бошњацима (према попису из 2002. године). Референце Спољашње везе Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain) Сателитска мапа (Wikimapia) Гугл сателитска мапа (Maplandia) План насеља на мапи (Mapquest)
Kafana Janić à Ostružnica

La kafana Janić à Ostružnica (en serbe cyrillique : Јанићева кафана у Остружници ; en serbe latin : Janićeva kafana u Ostružnici) est située à Ostružnica, sur le territoire de la Ville de Belgrade et dans la municipalité urbaine de Čukarica. Construite au début du XIXe siècle, elle est inscrite sur la liste des biens culturels de la ville de Belgrade. Présentation La kafana Janić, située 19 rue Karađorđeva à Ostružnica, a été construite au début du XIXe siècle. Elle comprenait sept chambres, deux salles de restaurant donnant sur le devant de la maison et une cuisine, un garde-manger et les quartiers des serveurs donnant sur l'arrière. Les quartiers du propriétaire se trouvaient dans l'aile occidentale de la maison, séparés du reste par un couloir. La maison est constituée d'une structure en bois remplie de pierres cassées, remplacées plus tard par de la brique. La kafana Janić est un exemple exceptionnellement important de l'architecture vernaculaire en Serbie. Références Articles connexes Architecture à Belgrade Čukarica Portail de Belgrade Portail de la protection du patrimoine
Kafana Ruski car

Kafana Ruski car (v srbské cyrilici Кафана Руски цар) je historická budova v centru Bělehradu. Jedná se o kulturně chráněnou rohovou budovu (budova má adresu Mihailova 7, resp. Obilićev venac 29). Budova byla vybudována v letech 1922 až 1926 podle návrhu architekta Petra Popoviće. Objekt vznikl sice po první světové válce, kdy evropská architektura směřovala k funkcionalismu, nicméně centrum srbské (resp. jugoslávské) metropole se i nadále neslo v inspiraci dřívějších stylů. Kafana Ruski car proto také vznikla v duchu akademického manýrismu s prvky secese. Dominantním prvkem pětipatrového paláce je věž, umístěná na rohu. V průběhu desetiletí existence stavby objekt příliš neměnil své využití. Horní patra sloužila jako byty, v přízemí a v podzemí se nacházely obchodní prostory, resp. restaurace. Název budovy (v překladu doslova Ruský car) pochází podle původní restaurace, která se zde nacházela před výstavbou paláce v 20. letech 20. století. Je tedy podobný, jako je tomu v případě nedalekého paláce Albánie. Původní interiér restaurace v přízemí sloužil až do 60. let 20. století. Poté došlo k rozsáhlé rekonstrukci, v rámci níž byla zřízena nová restaurace Zagreb. Častými návštěvníky místa byli srbští literáti, jako např. Branislav Nušić, Mihajlo Petrov, Veljko Petrović. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kafana Ruski car na Wikimedia Commons