Museu Nacional de Sèrbia

El Museu Nacional de Sèrbia (en ciríl·lic serbi: Народни музеј Србије) és un museu de Belgrad, capital de Sèrbia. Fou fundat el 1844. És a la Plaça de la República (Trg republike), al municipi urbà de Stari grad. Les col·leccions del museu comprenen més de 400.000 objectes, incloent-hi una important col·lecció de pintures. L'edifici actual es va construir el 1903 i està catalogat com a Monument cultural de gran importància a la República de Sèrbia i com a Bé cultural de la ciutat de Belgrad. Història El Museu Nacional de Sèrbia és el museu més antic de l'estat. Va ser fundat per un decret del ministre d'Educació, Jovan Sterija Popović el 10 de maig del 1844. El 1843, el ministre va declarar: "Preservem el nostre patrimoni cultural, reunim-ho tot en un sol lloc: el museu". El 1863 s'instal·là, juntament amb la Biblioteca Nacional de Sèrbia, a la residència del capità Miša, en el que ara és Studentski trg (plaça dels Estudiants). El 1864, la princesa Julija Obrenović donà dues pintures al museu. El 1882, va acollir la primera exposició d'escultures modernes, amb obres de Petar Ubavkić, i el mateix any, la primera exposició de pintures, amb obres de Katarina Ivanović. El 1892, el museu es traslladà a casa dels germans Velicković, que hui és la Facultat de Filologia de la Universitat de Belgrad. Aquell mateix any, va rebre un visitant distingit, el físic Nikola Tesla. El 1901 es publica la primera llista de pintures exposades a la galeria del museu i, el 1904, el museu obri les col·leccions permanents al públic, amb un departament d'arqueologia, un de medieval, un de pintures i una secció dedicada a Vuk Stefanović Karadžić. Durant la Primera Guerra Mundial, es destruïren o robaren objectes valuosos. El museu no torna a obrir fins al 1923 en una nova ubicació. Es trasllada de nou el 1935 i reobri com a Museu del Príncep Pau, allotjat als edificis de la plaça de la República el 1952. El 1979, el Museu Vuk i Dositej, creat el 1949, s'adscriu al Museu Nacional. Des del 12 de desembre del 2003, el museu està en procés de renovació. Arquitectura L'edifici actual del Museu Nacional de Sèrbia és a la plaça de la República, sovint considerada el centre neuràlgic de la capital sèrbia. Es va construir el 1903 al lloc de l'antiga kafana Dardaneli ('Els Dardanels'), per a allotjar els fons públics del Banc Hipotecari. El van dissenyar els arquitectes Nikola Nestorović i Andra Stevanović. S'amplià el 1930, amb l'addició d'un atri i una ala al llarg del carrer Laze Pačua, seguint un disseny de l'arquitecte Parović. Danyat durant la Segona Guerra Mundial, l'edifici es va condicionar el 1952 per a allotjar les col·leccions del Museu Nacional i, entre els anys 1964 i 1966, s'hi feren treballs de restauració segons els plànols d'Aleksandar Deroko, Petar Anagnosti i Zoran Petrovic, per a adaptar-lo als requisits d'un museu modern. L'edifici es caracteritza per un estil eclèctic, amb una façana principal simètrica a la manera neoclàssica i elements neorenaixentistes. L'entrada principal, que sobreïx cap endavant, és sostinguda per columnes i coronada amb una cúpula neobarroca. Dues cúpules més menudes coronaven els cantons de la façana principal, que consta de planta baixa i dos pisos. Les decoracions de la façana les va dissenyar Franjo Valdman. La decoració interior és obra dels reconeguts artistes de l'època Bora Kovacevic i Andrija Domeniko. Davant la façana principal hi ha el monument al príncep Miquel, del 1882. Col·leccions Departament d'Arqueologia El museu acull importants artefactes descoberts durant les excavacions arqueològiques a prop de Belgrad. Només la secció prehistòrica conté més de 15.000 peces, sobretot de la Cultura de Vinča (cap al V mil·lenni abans de la nostra era), l'edat del bronze i l'edat del ferro. També n'hi ha del període celta (IV-III ae). Entre les peces més importants d'aquest departament hi ha el Carro Dupljaja (segles XVI - XIII ae) o la Màscara d'or de Trebeništa (segle VI ae). La secció romana recull troballes dels jaciments de Viminacium (Kostolac), Singidúnum (Belgrad), Margum (Dubravica) i la muntanya Kosmaj. El Museu Nacional conté un cap de bronze que representa l'emperador Trajà. Aquest departament també inclou una secció dedicada a l'epigrafia. Departament d'art medieval Aquest departament conté una col·lecció de joies, armes i eines, i també de teixits i llibres, i una important col·lecció d'icones. Per motius de preservació, també alberga frescos dels monestirs de Đurđevi Stupovi (segle XII), de Gradac (segle XIII) o fins i tot de Žiča, així com d'altres sèrbies. Entre els manuscrits antics, cal esmentar l'Evangeli de Miroslav (Miroslavljevo jevanđelje), que data del 1180 i que es va inscriure el 2005 en la llista Memòria del Món de la UNESCO. Departament d'Art postmedieval i modern La col·lecció d'art internacional comprén més de 1.100 pintures i escultures. La col·lecció de dibuixos i gravats inclou 2.446 peces, i la col·lecció d'art iugoslau conté més de 6.000 obres, incloent-hi 1.700 d'artistes serbis dels segles XVIII al XIX. Departament de Numismàtica La col·lecció numismàtica inclou més de 300.000 monedes, medalles, segells, etc. Té una col·lecció de monedes de l'època de Filip II de Macedònia (359-336 abans de la nostra època) i d'Alexandre el Gran (336-323 ae). Entre els objectes rars de la col·lecció, n'hi ha els segells d'Esteve Nemanja i Esteve Stracimir. La col·lecció d'Art francés La col·lecció d'art francés inclou més de 250 pintures del segle XVI al XX. Conté obres de Gauguin, Renoir, André Derain, Henri de Toulouse-Lautrec, Matisse, Claude Monet, Ambroise Vollard, Sébastien Bourdon, Charles-François Daubigny, Georges Dufrenoy, Jean-Baptiste-Camille Corot, Auguste Rodin, Eugène Boudin, Georges Rouault, Pierre Bonnard, Camille Pissarro, Jacques Callot, Odilon Redon, Honoré Daumier, Paul Signac, Gustave Moreau , Eugène Carrière, Maurice de Vlaminck, Édouard Vuillard, Hubert Robert, Maurice Utrillo, Raoul Dufy, Suzanne Valadon, Eugène Fromentin, Émile Bernard, Jean-Louis Forain, Jean Cocteau, Rosa Bonheur, etc. Gran part d'aquesta col·lecció prové de la col·lecció del marxant d'art Ambroise Vollard (1866-1939) i del seu admirador i deixeble iugoslau Erich Šlomović (1915?-1943?), que va ser assassinat pels nazis al camp d'extermini de Sajmiste, a prop de Belgrad. La col·lecció d'Art italià La col·lecció d'Art italià inclou més de 230 obres del segle XIV al XVIII. Entre els mestres italians, podem esmentar: Ticià, Tintoretto, Domenico Veneziano, Veronese, Palma el Vell, Caravaggio, Canaletto, Alessandro Magnasco, Vittore Carpaccio, Francesco Solimena, Lorenzo di Credi, Spinello Aretino, Luca Cambiaso, Francesco Guardi, Bernardo Strozzi, Francesco Bassano el Jove, Giovanni Piranesi, Giovanni di Paolo, Paolo Carpioni, Girolamo Muziano, Amedeo Modigliani, etc. La col·lecció d'Art alemany i flamenc La col·lecció d'Art alemany i flamenc comprén més de 120 pintures. Entre aquestes, n'hi ha: de Hieronymus Bosch, Vincent van Gogh, Jan van Goyen, Rembrandt, Rubens, Piet Mondrian, Frans van Mieris el Vell, Joachim Wtewael, Willem van Aelst, Jan Toorop, Aelbert Cuyp, Jan Brueghel el Jove, Adriaen van Utrecht, Joos van Cleve, Johan Jongkind, Carel Willink, Kees van Dongen, Allaert van Everdingen, etc. La col·lecció d'Art japonés La col·lecció d'Art japonés comprén 82 obres, incloent-hi 36 gravats i pintures. Tots els gravats pertanyen al gènere Ukiyo-e, que es va desenvolupar al Japó entre els segles XVII i XIX. Els artistes representats a la col·lecció són Kunisada, Toyokuni, Keisai Eisen, Hiroshige, Utamaro, Ginko Adaci, Tsugouharu Foujita, Sosai Ikei, Yamamoto Tsuna i Sadahida Giokuran. La col·lecció d'Art serbi La col·lecció, creada el 1904, comprén més de 6.000 obres del segle XVII al XX. N'hi ha obres de Paja Jovanović, Stojan Aralica, Petar Lubarda, Milan Konjović, Uroš Predić, Đorđe Andrejević Kun, Nadežda Petrović, Petar Dobrović, Mića Popović, Sava Šumanović, etc. La col·lecció d'Art cubista La col·lecció d'art cubista inclou artistes com ara Picasso, Cézanne, Alexander Archipenko, Marie Laurencin, Robert Delaunay, etc. Altres col·leccions d'art Altres col·leccions d'art inclouen pintors com ara El Greco, Wassily Kandinski, Albrecht Dürer, Mary Cassatt, Charles Conder, Gustav Klimt, El Lissitzky, Marc Chagall, Georges Dufrenoy, Egidius Sadeler, Vladimir Borovikovski, Burne Hogarth, Max Liebermann, Lovis Corinth, Max Slevogt, etc. Notes i referències