NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Црква Светог Јована Претече у Петровчићу

Црква Светог Јована Претече је српска православна црква која се налази у насељу Петровчић у градској општини Сурчин у граду Београду, а припада Епархији сремској. Увршћена је као споменик културе Србије, у оквиру споменика културе Београда.Црквена слава је Ивањдан и обележава се 7. јула. Историјат Црква је саграђена 1845. године, на месту једнобродне цркве са полукружним апсидом. На простору око цркве 1963. године вршена су археолошка ископавања, која су открила средовековну некрополу са црквом, а њени темељи били су зидани од ломљеног камена у креченом малтеру. У унутрашости старе цркве нађена је велика количина тегула, гвоздених кованих клинова и већих ексера, што указује да се на овом простору вероватно налазила црква брвнара, или црква од плетера, чији је кров био покривен тегулама донетим са неког оближњег римског налазишта. Стара црква настала је у 12 или почетком 13. века и она представља најстарији ископани црквени објекат у Срему. Данашња црква изграђена је као једнобродна грађевина у барокном стилу, а краси је полукружни олтарски апсид са истичне стране и припат са западне стране, изнад које се налази хор и троспратни звоник. На фасади цркве налазе се хоризонтални венци, прислоњене ступце са профилисаним капителима и полукружне нише, као и високи забат и централни тимпаном, који су карактеристични елементи црквених грађевина на простору Војводине, наласталих на прелазу из барокног стила у класицистички. Иконостас цркве израђен је 1905. године од стране радионице Николе Ивковића из Новог Сада, а живопис цркве израдио је непознати аутор. Референце Спољашње везе Црква Светог Јована Претече на сајту beogradskonasledje.rs Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (8. фебруар 2019) Званична страница Епархије сремске Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (27. април 2013)
Église Saint-Nicolas de Surduk

L'église Saint-Nicolas de Surduk (en serbe cyrillique : Црква Светог Николе у Сурдуку ; en serbe latin : Crkva Svetog Nikole u Surduku) est une église orthodoxe serbe située à Surduk, dans la province de Voïvodine, dans le district de Syrmie et dans la municipalité de Stara Pazova en Serbie. Elle est inscrite sur la liste des monuments culturels protégés de la république de Serbie (identifiant no SK 1573). L'église est dédiée à la Translation des reliques de saint Nicolas. Présentation La première église de Surduk a été construite en 1746 mais, à cause de son exiguïté, un nouvel édifice a été construit en 1816 et achevé en 1818 ; cette nouvelle église est caractéristique du style baroque alors encore prédominant dans la région. Elle abrite une importante collection de livres religieux des XVIIIe et XIXe siècles. Notes et références Articles connexes Monuments culturels du district de Syrmie Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Ostružnica Bridge

Ostružnica Bridge is a six-lane girder bridge carrying the Belgrade bypass over the Sava at Ostružnica. Original bridge First half was constructed by Mostogradnja between 1990 and 1998. Total length of the bridge is 1,789.6 m (5,871 ft), with a 588 m (1,929 ft) long continuous steel structure crossing the river in five spans. The largest span is 198 m. The bridge was bombed by NATO during the Kosovo War in 1999 and fully reconstructed by 2004. Additional three lanes on the parallel, twin bridge were built from 2016 to 2020. After the 2004 reconstruction, some damages on the bridge still remained. Also, the bridge has been used in the two-way capacity, though it was planned to be used only in the one-way direction. After new lanes were added in 2020, thorough reconstruction of the old section of the bridge began in July 2022. Twin bridge Construction of the parallel, two-lane span began in January 2016. The original deadline was 26 months, or April 2018. It was then moved to March 2019. In May 2019 the end of construction was set to October 2019, and then to November. The delays were due to the change of the building technology after the construction began, possibility of unexploded mines in the river and an accident when the barge, turning in the zone of the construction site, hit the largest segment of the bridge construction which was to be lifted. The steel segments were constructed in the shipyard 10 km (6.2 mi) away, adapted into the floating objects and towed to the construction site. Some of the lifted bridge elements weighed up to 550 tons. Two sides of the bridge were connected in December 2019. The works continued to slow down (strong winds, lack of qualified workforce, more expensive parts, winter, COVID-19 pandemic, additional problems after the final part was installed), so the deadline was moved to the end of the spring 2020. The second side of the bridge was officially opened on 14 June 2020. The reconstruction of the old bridge is planned to start when the new one is finished, hence all the traffic will be rerouted to the new bridge as soon as it is completed. Older part of the bridge was then closed. Reconstruction of the upper section of the older bridge was finished by January 2023, when it was reopened for traffic. References External links
Cestovni Ostružnički most u Beogradu

Cestovni Ostružnički most jedan je od mostova u glavnom gradu Republike Srbije Beogradu. Proteže se preko rijeke Save, a povezuje gradsku općinu Čukarica s prigradskom općinom Surčin. Povijest Izgradnja mosta počela je 1990. i trajala je sve do 1998. godine. Objekt je srušen tijekom NATO-ova bombardiranja SRJ 1999. godine, da bi do 2004. godine bio potpuno obnovljen. U promet je pušten 2006. godine. Radove je izvela tvrtka Mostogradnja. Tehničke karakteristike Ukupna duljina mosta iznosi 1.785 m, a najveći je raspon 198 m. U prometnom pogledu predstavlja važnu točku na Beogradskoj obilaznici. Izvori Fotografije mosta Arhivirana inačica izvorne stranice od 15. listopada 2016. (Wayback Machine), Panoramio.com
Друмски мост код Остружнице

Друмски мост код Остружнице је један од мостова у Београду. Протеже се преко реке Саве, повезује градске општине Сурчин и Чукарицу. Изграђен је 1999. године, а његова дужина износи 1.785 m. Опште карактеристике Изградња моста почела је 1990. године, а пројекат за његову изградњу изграђен је још осамдесетих година 20. века. Због ратова и санкција изградња моста је прекинута 1992. године. Радови на изградњи моста настављени су 1997. године, над реком Савом је подигнута специјална челична конструкција дугачка 560 m. На левој и десној обали реке изграђене су прилазне конструкције од армирано-бетонских носача. У мост је уграђено 37.600 кубних метара бетона, 3.250 тона арматуре и 291 тона каблова за утезање. Мост је завршен и асфалтиран у јануару 1999. године. У априлу 1999. године током НАТО бомбардовања СРЈ мост је погођен пројектилима, а разорне бомбе пресекле су га на пола и обориле главни део челичне конструкције. Гађање моста извршено је 28. априла у 3.10 часова. Мост је изграђен за узводну половину профила аутопута, а стубови за пун профил. Сви стубови моста су темељени на бушеним шиповима који су пречника 1,5 m. Прилазне бетонске конструкције су монтажне армирано-бетонске преднапрегнуте греде дужине 593,35 m, на левој обали и 608,35 m на десној обали. Монтажа је објављена Лансирном решетком, а челична конструкција у речном току је континуална греда од пет отвора дужине 3x99, 0+88,9+198,0 m. Монтажа је обављена пловном дизалицом. Укупна дужина моста је 1.785 m, а највећи распон је 198 m. Мост је у децембру 2004. године свечано отворио тадашњи председник Владе Републике Србије Војислав Коштуница. Мост представља важну тачку на Обилазници Београд. Референце
Universität Singidunum

Die Universität Singidunum (serbisch-kyrillisch Универзитет Сингидунум Univerzitet Singidunum) ist eine private Universität in Belgrad, Serbien. Sie wurde 2005 gegründet und gliedert sich heute in acht Fakultäten. Die Universität führt ein gemeinsames Masterprogramm mit der Universität Lincoln in Kalifornien. Mit dem British Council und dem Instituto Cervantes besteht eine Zusammenarbeit für Kurse zu den Sprachen Englisch und Spanisch. Derzeit studieren etwa 10.000 Studenten an den acht Fakultäten und zwei Hochschulen der Universität Singidunum. Fakultäten und Hochschulen Fakultät für Unternehmen, Belgrad Fakultät für Informatik und Management Fakultät für Tourismus- und Hotelmanagement Fakultät für Wirtschaft, Finanzen und Administration Fakultät für Medien und Kommunikation Fakultät für Angewandte Ökologie Fakultät für Unternehmen, Valjevo Fakultät für Rechtspolitik, Sremska Kamenica Weblinks Homepage Fußnoten
Sveučilište Singidunum

Sveučilište Singidunum (srp. Универзитет Сингидунум, Univerzitet Singidunum) jest privatno sveučilište u Beogradu sa dodatnim centrima u Novom Sadu i Nišu. Najveće je privatno sveučilište u Srbiji sa preko 8000 studenata. Fakulteti Integrirani fakulteti Poslovni fakultet Fakultet za turistički i hotelijerski menadžment Fakultet za informatiku i računarstvo Tehnički fakultet Fakultet za fizičku kulturu i menadžment u sportu Fakulteti sa svojstvom posebnih pravnih lica Fakultet zdravstvenih i poslovnih studija Fakultet za medije i komunikacije Izvori Vanjske poveznice Službena stranica
Универзитет Сингидунум

Универзитет Сингидунум је приватни универзитет са седиштем у Београду, као и додатним центрима у Новом Саду и Нишу. Спроводи основне, мастер и докторске академске студије у три научна поља — друштвено-хуманистичком, техничком и природно-математичком. Први је акредитовани приватни универзитет у Србији и највећи по броју студената. Дан Универзитета је 28. јун, када је 1999. године основан Факултет за финансијски менаџмент и осигурање. Организован је по принципима Болоњске декларације (Болоњски процес) и примењује европски систем преноса и акумулације бодова (ЕСПБ). Наставни планови и студијски програми дефинисани су по угледу на познате европске факултете и високе школе, при чему су коришћена и досадашња искуства образовног система Србије. Историја Први од факултета у оквиру Универзитета Сингидунум био је Факултет за финансијски менаџмент и осигурање (данас Пословни факултет) који је основан 28. јуна 1999. Универзитет Сингидунум је први приватни универзитет који је акредитован по новом Закону о високом образовању. Дипломе Универзитета Сингидунум су признате и препознате у земљи и иностранству. Наставни планови и програми на Универзитету су усклађени са принципима Болоњске декларације и омогућавају европски систем преноса и акумулације бодова (ЕСПБ). Студијски програми су прилагођени потребама савременог пословног окружења, док наставу изводи преко 300 професора са искуством, из земље и иностранства. Настава на факултетима Универзитета Сингидунум реализује се у Београду, Новом Саду и Нишу. Факултети у оквиру Универзитета Сингидунум спроводе студијске програме из области економије, туризма и хотелијерства, економије хране, информатике и рачунарства, информационих технологија, електротехнике, софтверског инжењерства, англистике, менаџмента у спорту и физичког васпитања у спорту. Универзитет Сингидунум је био међу првим универзитетима у Србији који је увео модел хибридне наставе који представља развојни правац савремене наставе и учења. Комбиновани, односно хибридни, модел наставе подразумева комбиновање непосредног одвијања наставе у просторијама Универзитета Сингидунум као и могућност праћења наставе онлајн. За реализацију квалитетне онлајн наставе на Универзитету Сингидунум се користи најновија опрема уз подршку платформе Microsoft Teams. Сва предавања се снимају и налазе се на платформи Microsoft Teams. Организација Интегрисани факултети Пословни факултет Факултет за туристички и хотелијерски менаџмент Факултет за информатику и рачунарство Технички факултет Факултет за физичку културу и менаџмент у спорту Факултети са својством посебних правних лица Факултет здравствених и пословних студија Факултет за медије и комуникације Управа Рад Универзитета се регулише путем институција Савета Универзитета, Ректорског колегијума, Сената и Изборног већа. Види још Списак универзитета у Србији Универзитет Синергија Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Chrám svatého Vasila Ostrožského (Bělehrad)

Chrám svatého Vasila Ostrožského (srbsky Crkva svetog Vasilija Ostroškog, Црква Светог Василија Острошког) je pravoslavným chrámem Srbské pravoslavné církve v Bělehradě, hlavním městě Srbska. Nachází se v části města Nový Bělehrad. Historie Výstavba kostela byla záhájena v roce 1996 podle plánů architekta Mihajla Mitrovicé a dokončena byla v roce 2001. Stavba se realizovala i v době bombardování Jugoslávie letectvem NATO v roce 1999. Chrám slavnostně vysvětil srbský patriarcha Pavel 12. května 2001. Architektura Architekt v této stavbě spojil prvky moderní architektury s prvky architektury starokřesťanské. Stavba připomíná starokřesťanské rotundu a vedle hlavní lodi se nachází zvonice. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Chrám svätého Vasila Ostrožského (Belehrad) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Chrám svatého Vasila Ostrožského na Wikimedia Commons Official site of the Church of St Basil of Ostrog Archivováno 20. 4. 2010 na Wayback Machine.
Church of St. Basil of Ostrog, Belgrade

Church of Saint Basil of Ostrog (Serbian: Црква Светог Василија Острошког, romanized: Crkva Svetog Vasilija Ostroškog) is a Serbian Orthodox Church located in Bežanijska Kosa neighbourhood of New Belgrade. Its construction started in 1996 and completed in 2001, and is the first church built in New Belgrade since World War II. The architect Mihajlo Mitrović adopted an "old Christian" rotunda-plan combined with side galleries and a tall bell-tower to the west. Funding for the project was provided by civilians, whom the saint is known to as the Miracle maker. References External links Official site of the Church of St Basil of Ostrog
Église Saint-Basile d'Ostrog de Belgrade

L'église Saint-Basile d'Ostrog (en serbe cyrillique : Црква Светог Василија Острошког у Београду ; en serbe latin : Crkva Svetog Vasilija Ostroškog u Beogradu) est une église orthodoxe située à Belgrade, la capitale de la Serbie, dans la municipalité urbaine de Novi Beograd et dans le quartier de Bežanijska kosa. Elle a été construite entre 1996 et 2001. Présentation L'église Saint-Basile d'Ostrog, située rue Partizanskih avijacija, a été construite entre 1996 et 2001, d'après des plans de l'architecte Mihajlo Mitrović. Pour cette église, Mitrović a adopté le modèle de la rotonde paléo-chrétienne combinée avec des galeries latérales et un grand clocher situé à l'ouest de l'ensemble. Les fonds nécessaires au projet de construction ont été fournis par des admirateurs de Saint Basile d'Ostrog, surnommé le faiseur de miracles. Voir aussi Articles connexes Architecture à Belgrade Liste des monastères orthodoxes serbes Liens externes (sr) Site officiel (sr) Article Portail de Belgrade Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Церковь Святого Василия Острожского (Белград, Нови-Београд)

Церковь Святого Василия Острожского (серб. Црква светог Василија Острошког) — православный храм в Бежанийской косе в Новом Белграде. Находится в юрисдикции Сербской Православной Церкви. Церковь посвящена святителю Василию Острожскому История Здание построено по проекту сербского архитектора Михайло Митровича. Первая церковь, построенная на территории Нового Белграда после Второй мировой войны. Строительство началось в 1996 году. Здание освящено 12 мая 2001 года Святейшим Патриархом Павлом. Здание построено в современной стилистике, переосмысливающей древние христианские традиции строительства церквей в форме ротонд. Ссылки Сайт церкви
Црква Светог Василија Острошког на Новом Београду

Црква Светог Василија Острошког налази се на Бежанијској коси, на територији општине Нови Београд. То је прва црква подигнута на територији Новог Београда после Другог светског рата. Градња је започела 1996. године, а црква је освећена 2001. године. Ослањањем на хришћанску традицију и на сјајна остварења старих српских неимара, архитекта Михајло Митровић се определио за облик прастаре хришћанске ротонде, коју прате нижи анекси и високи звоник на западу и тролисна олтарска апсида на истоку. Храм Св. Василија Острошког представља композиционо чврсту и ликовно хомогену целину, остварену модерним конструкционим поступком. Подигнута је прилозима поштовалаца светог Василија Острошког Чудотворца. Галерија Референце Спољашње везе Званични сајт Цркве Светог Василија Острошког у Београду Храм Светог Василија Острошког у Београду
Helige Basileios av Ostrogs kyrka, Nya Belgrad

Helige Basileios av Ostrogs kyrka (serbisk kyrilliska: Црква Светог Василија Острошког; latinska: Crkva Svetog Vasilija Ostroškog; kyrkslaviska: Це́рковь Свѧтого Васї́лїѧ Ѻстрожского) är en serbisk-ortodox kyrka, belägen i stadsdelen Novi Beograd i Serbiens huvudstad Belgrad. Kyrkan är helgad åt Helige Basileios av Ostrog och tillhör Belgrads och Karlovcis ärkebiskopsdöme. Historik Kyrkan började att byggas år 1996 enligt ritningar av arkitekt Mihajlo Mitrović. Den stod färdig år 2001 och invigdes samma år. Den är även den första kyrkan som byggts i Novi Beograd efter andra världskriget. Bilder Se även Östortodoxa kyrkor Östortodoxa kyrkan i Serbien Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Church of St. Basil of Ostrog, Belgrade, 19 november 2023. Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från serbiskspråkiga Wikipedia, Црква Светог Василија Острошког на Новом Београду, 19 november 2023. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Helige Basileios av Ostrogs kyrka, Nya Belgrad. Helige Basileios av Ostrogs kyrkas hemsida (på
Владичин хан (община)

Община Владичин хан (на сръбски: Општина Владичин Хан) е община в Пчински окръг, Югоизточна Сърбия с площ от 366 км2. Административен център е град Владичин хан. Население Населението на общината възлиза на 20 871 жители (2011 г.). Етнически състав: сърби – 18 644 жители цигани – 1503 жители българи – 88 жители македонци – 23 жители други – 88 жители неизяснени – 251 жители неизвестно – 310 жители Населени места Източници
Opština Vladičin Han

Opština Vladičin Han (v srbské cyrilici Општина Владичин Хан) je základní jednotka územní samosprávy v Pčinjském okruhu na jihu Srbska. V roce 2011 zde žilo cca 24 000 obyvatel. Sídlem správy opštiny je město Vladičin Han. Sídla Pod tuto opštinu spadají následující sídla:
Opština Vladičin Han

Die Opština Vladičin Han (serbisch-kyrillisch Општина Владичин Хан) ist eine serbische Opština im Okrug Pčinja mit rund 21.000 Einwohnern. Der Verwaltungssitz ist Vladičin Han; der Gemeindevorsteher Goran Mladenović ist Mitglied der SNS. Orte Die Opština Vladičin Han umfasst eine städtische Siedlung, den Verwaltungssitz Vladičin Han. Daneben gibt es 50 Dörfer:
Vladičin Han (općina)

Općina Vladičin Han nalazi se na jugu Republike Srbije. Prostire se na južnom izlazu iz Grdeličke Klisure, na sjevernim obroncima Vranjske kotline. Sjedište općine Vladičin Han je istoimeni gradić s 11.000 stanovnika. Upravno pripada Pčinjskom okrugu čije je sjedište grad Vranje. Zemljopis Najveća rijeka je Južna Morava, u koju se ulijevaju manje rijeke Vrla, Topilo, Dulan i Kalimanka. Šume pokrivaju 40 posto općinskog prostora, dok u strukturi poljoprivrednog zemljišta dominiraju oranice i voćnjaci. Stanovništvo Općinsko središte Vladičin Han ima oko 11.000 stanovnika, a čitava općina s 51 naseljem ima oko 24.000 stanovnika. Nato bombadiranje Vladičin Han je pretrpio velika razaranja i stradanja tijekom operacija NATO-a 1999. godine. Posebno jako bombardiranje bilo je 11. svibnja kada su NATO projektili srušili most preko Južne Morave i teško oštetili Dom mladih i RK"Beograd", a nekoliko ljudi je poginulo. Vanjske poveznice Portal općine Vladičin Han Arhivirana inačica izvorne stranice od 7. prosinca 2019. (Wayback Machine)
Gmina Vladičin Han

Gmina Vladičin Han (serb. Opština Vladičin Han / Општина Владичин Хан) – jednostka administracyjna najniższego szczebla w Serbii, w okręgu pczyńskim. W 2011 roku zamieszkiwana przez 20 871 osób, niemal 90% mieszkańców stanowili Serbowie. W 2014 roku mieszkało tu 20 012 osób. W 2007 roku mieszkało tu 22 639 osób. Powierzchnia gminy wyniosła 366 km², z czego 45,2% wykorzystywano do celów przemysłowych. Demografia Narodowości Spis narodowości w 2011: Serbowie – 89,33% (18644), Romowie – 7,20% (1503) pozostali – 3,46% (724). Liczba mieszkańców Miejscowości W gminie istnieje jeden ośrodek miejski (Vladičin Han) i 50 wsi: Przypisy
Владичин-Хан (община)

Владичин-Хан (серб. Владичин Хан) — община в Сербии, входит в Пчиньский округ. Население общины составляет 22 639 человек (2007 год). Занимаемая площадь — 366 км², из них 45,2 %. Административный центр общины — город Владичин-Хан. Община Владичин-Хан состоит из 51 населённых пунктов. Населённые пункты Статистика населения общины Примечания Ссылки vladicinhan.org.rs (серб.)​ (англ.) — официальный сайт общины Официальная статистика Сербии Архивная копия от 3 февраля 2015 на Wayback Machine (серб.) PDF версии издания «Издаје и штампа — Републички завод за статистику Србије» (серб.)