NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Mémorial du mont Cer

Le mémorial du mont Cer (en serbe cyrillique : Спомен костурница на Церу ; en serbe latin : Spomen kosturnica na Ceru) est situé à Tekeriš près de Loznica, en Serbie. Il est lié au souvenir des soldats tués au cours de la bataille du Cer (1914). Constitué d'un mausolée et d'un ossuaire, il est inscrit sur la liste des sites mémoriels d'importance exceptionnelle de la république de Serbie. Présentation Au cours de la Première Guerre mondiale, en 1914, le mont Cer fut le théâtre de violents combats entre les troupes de l'empire d'Autriche-Hongrie et celles du royaume de Serbie. La bataille décisive, qui fut une victoire serbe, eut lieu à Tekeriš, un village situé sur les pentes sud-est du mont, entre le 15 et le 19 août 1914. 16 304 Serbes et 25 000 furent blessés ou tués. Site Le monument et ossuaire, situé au centre du village de Tekeriš, a été inauguré le 28 juin 1928. Y sont enterrés 3 500 soldats serbes, ainsi que des Tchèques du 28e régiment de Prague, qui s'étaient ralliés aux Serbes en chantant le célèbre hymne des peuples slaves Hej Sloveni (« Hé, les Slaves ! ») et avaient été tués par les Autrichiens. Les corps reposent sous un mausolée qui se présente sous l'un forme d'un rocher haut de 10 m, surmonté d'un aigle en bronze aux ailes déployées qui tient dans son bec une couronne de laurier. L'avant du monument, du côté de l'ouest, prend la forme d'une pyramide sur laquelle est incrusté un écu orné d'une croix serbe avec quatre briquets ou C placés dans les quadrants et adossés deux à deux, symbole national, religieux et ethnique des Serbes et de la Serbie ; selon la tradition les C signifieraient Само Слога Србина Спасава, « Seule l'unité sauve la Serbie ». L'écu est lui-même surmonté d'une couronne et encadré de la date 18 août 1914. Sous le bouclier figure le texte cyrillique suivant : « ВАША ДЕЛА СУ БЕСМРТНА », « Vos actions sont immortelles ». Sur la base du monument se trouvent sept plaques commémoratives, ainsi que des portraits des voïvodes Radomir Putnik et Stepa Stepanović. L'ensemble du monument a été conçu par l'architecte Bojić. Au nord de l'ossuaire se trouve une ancienne chapelle dans laquelle, après la Seconde Guerre mondiale, le musée national de Šabac a installé une exposition permanente consacrée à la bataille du Cer ; près de l'entrée du musée ont été érigés des bustes de Radomir Putnik, Stepa Stepanović, Živojin Mišić et Petar Bojović. À l'entrée de l'ensemble mémoriel, une fontaine commémorative en pierre a été édifiée, avec des bancs et un portrait en porcelaine représentant le voïvode Stepa Stepanović. Conservation Des travaux de conservation ont été réalisés sur le site en 1964, 1989 et 2004–2005. Références Voir aussi Articles connexes Bataille du Cer Histoire de la Serbie pendant la Première Guerre mondiale Liens externes (sr) Courte notice (sr) Autre notice Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l’histoire militaire Portail de la Première Guerre mondiale
Спомен-костурница на Церу

Спомен-костурница на Церу је меморијални споменик, изграђен у селу Текериш на планини Цер, у коме су похрањени посмртни остаци погинулих српских војника током Битке на Церу у Првом светском рату. Спомен-костурница на Церу представља непокретно културно добро као знаменито место и споменик културе од изузетног значаја. Историја У току Првог светског рата, 1914. године, на планини Цер вођена је жестока борба између српске и аустроугарске војске. Одлучујућа битка одиграла се на Текеришу, селу на југоисточним огранцима планине Цера, у времену од 15. до 19. августа. Српска војска извојевала је победу над аустроугарском војском, одлучујућу у Церској операцији. Србија је имала 16.304 борца избачена из строја, а аустроугарска 25.000. Спомен-костурница, откривена 28. јуна 1928. године, налази се у центру села. У њој је сахрањено око 3.500 српских војника као и изгинули Чеси, припадници 28. прашког пука, који су са песмом „Хеј Словени“ кренули према српским положајима да се предају. Аустријанци, у чијем саставу су били чешки војници, десетковали су их. Опис Спомен-костурница је у форми природне стене висине 10 метара. У њеним темељима су сахрањени посмртни остаци палих ратника. На врху споменика је орао раширених крила, који у кљуну држи ловоров венац. Са предње, западне стране пирамиде налази се штит са крстом, четири оцила, круном, датумом „18. август 1914 г“ и текстом „ВАША ДЕЛА СУ БЕСМРТНА“. На постаменту је седам спомен-плоча са посветама и ликовима војводе Радомира Путника и војводе Степе Степановића. Споменик је пројектовао архитекта Бојић. Северно од костурнице налази се некадашња капела, у коју је после Другог светског рата Народни музеј из Шапца поставио изложбу о Церској бици. Пред улазом у Музеј постављене су 1989. године бисте војвода Радомира Путника, Степе Степановића, Живојина Мишића и Петра Бојовића. Поводом 100 година битке 2014. године постављене су и бисте краља Петра I Карађорђевића, врховног команданта и касније краља Александра I Карађорђевића. На улазу у комплекс је подигнута и спомен-чесма од камена са клупама и порцеланском сликом војводе Степе Степановића и место са спомен-плочом где је пресађена бресква која је никла из грла погинулог ратника, названа „Војникова шантелија”. Конзерваторски радови су обављени 1964, 1989 и 2004–2005. године. Види још Церска битка Споменици српским жртвама и борцима у Првом светском рату Списак споменика културе у Мачванском округу Списак спомен-костурница на територији Мачванског округа Војникова шантелија Текеришки пешкир Референце Литература Завод за заштиту споменика Ваљево: „Споменичко наслеђе Колубарског и Мачванског Округа“ . . Ваљево. 2006. ISBN 978-86-904745-2-3. COBISS.SR 131307532 Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Спомен-костурница на Церу
Stadion Čika Dača

Das Stadion Čika Dača (serbisch-kyrillisch Стадион Чика Дача; serbisch für „Stadion Onkel Dača“), meist kurz Čika Dača oder Dača, ist ein Fußballstadion mit Leichtathletikanlage und 15.100 Sitzplätzen. Es ist Heimstätte des FK Radnički Kragujevac, eines serbischen Fußballvereins aus Kragujevac. Das Stadion wurde nach Danilo Stojanović benannt, der als einer der Fußballpioniere im Königreich Serbien unter dem Spitznamen „Čika Dača“ bekannt war. Geschichte Der Bau des Stadions begann im November 1949 und dauerte aus unterschiedlichen Gründen volle acht Jahre. Der Bau wurde am 6. Juni 1957 abgeschlossen. Das Stadion bot etwa 30.000 Zuschauern Platz. Das Eröffnungsspiel fand zwischen dem FK Radnički Kragujevac und dem FK Partizan statt und endete 2:2 unentschieden. Die größte Zuschauerzahl, die je im Stadion aufgezeichnet wurde, hatte das Stadion am 15. September 1969 beim Freundschaftsspiel gegen den FC Santos. Etwa 40.000 Zuschauer kamen, um ihre Mannschaft gegen den brasilianischen Spitzenverein um Weltstar Pelé zu unterstützen. Das legendäre Spiel endete spektakulär 4:4. Die Tore für Radnički Kragujevac erzielten Nikolić, Paunović und zweimal Paunovski, während für den FC Santos Pelé einmal traf und Edu einen Hattrick erzielte. Neben dem Stadion befinden sich zwei weitere Fußballplätze. 2007 wurden alle Tribünen renoviert und mit Sitzplätzen ausgestattet. 2013 wurde auf einer Fläche von rund 1.400 Quadratmetern ein neues Vereinsgebäude mit Umkleideräumen für Spieler und Schiedsrichter errichtet, sowie Platz für Anti-Doping-Kontrollen, die Jugendmannschaften, die Verwaltung und ein Pressezentrum geschaffen. Dafür bewilligten die serbische Regierung, die Stadt Kragujevac und Radnički über 100 Millionen serbische Dinar (ca. 1 Million Euro). Zukünftige Entwicklungen Am Stadion sind weitere Umbauten geplant, um den vom Fudbalski savez Srbije (FSS), dem Serbischen Fußball-Bund, und den von der FIFA bzw. UEFA vorgegebenen Sicherheitsstandards für nationale und internationale Fußballveranstaltungen sowie dem UEFA-Stadioninfrastruktur-Reglement gerecht zu werden. So sind die Installation von Flutlichtanlagen, der Bau von V.I.P.-Logen, die Überdachung der Westtribüne sowie die Renovierung der Osttribüne vorgesehen. Galerie Einzelnachweise
Čika Dača Stadium

Čika Dača Stadium (Serbian: Стадион Чика Дача) is a multi-use stadium in Kragujevac, Serbia. It is currently used mostly for football matches and is the home ground of FK Radnički 1923 and Kragujevac Wild Boars. The stadium was named in memory of Danilo Badnjar, known as Čika Dača, who is considered to be a pioneer of football in Serbia. History The construction of the stadium began in November 1949 and took eight years for various reasons. Finally, the club's new football home was finished on 6 June 1957. The newly built stadium has received 30,000 spectators and the first game which was played on, was between Radnički Kragujevac and Partizan Belgrade and it ended 2-2. The largest attendance in a Yugoslav First League game was on 24 August 1969 when Radnički played against Hajduk Split in front of a crowd of 35,000. The largest attendance ever recorded in the stadium took place in 1969 when Radnički played a friendly match against Santos at which 40,000 spectators came to watch the legendary Pelé play in Yugoslavia for the first time. In 2007, the stadium underwent a refurbishment, which included the installation of 15,100 bucket seats. However, in 2012, seats were removed from the nine northeasternmost sectors of the stadium. The stadium remained limited by the lack of floodlights, restricting game schedules to daylight hours. Failed plans to build new stadium In May 2023, the construction works of a new 20,000 seater stadium had been expected to start, costing around €70,000,000. In January 2024, the government suspended the process due to all received offers surpassing the predetermined maximum budget for the project by at least 50%. Later in 2024, the plans to rebuild the stadium were abandoned, with the new stadium now planned in a separate location near the Maršić settlement. The stadium underwent a minor refurbishment instead, with floodlights being installed and is planned as a training facility in the future, according to the Mayor of Kragujevac. FSS aided €500,000 for the process. Concerts Zdravko Čolić - 6 July 2004 Gallery See also List of stadiums in Serbia References
Estadio Čika Dača

El Stadion Čika Dača (en serbio cirílico: Стадион Чика Дача) es un estadio de fútbol de Kragujevac, Serbia. El estadio tiene una capacidad para 22 100 espectadores y en él disputa sus partidos como local el FK Radnički 1923. El recinto fue inaugurado el 6 de junio de 1957. El nombre del estadio se debe a Danilo Stojanović, conocido como Čika Dača, y que es considerado el artífice del fútbol serbio.​ Historia La construcción del Stadion Čika Dača se inició en 1949 y se prolongó durante ocho años. Finalmente el estadio fue inaugurado el 6 de junio de 1957 y fue llamado Gradski stadion (en español: Estadio Municipal).​ El estadio contaba con capacidad para 30 000 espectadores y el primer partido que se disputó fue entre el FK Radnički y el FK Partizan, que terminó con empate a dos goles.​ El verano de 2007 el estadio fue sometido a remodelación y se instalaron asientos de plástico, por lo que la capacidad actual del estadio se redujo a 22 100 espectadores, todos ellos sentados.​ Imágenes Referencias
Čika Dačastadion

Het Čika Dačastadion (Servisch: Стадион Чика Дача) is een multifunctioneel stadion in Kragujevac, een stad in Servië. De bouw begon in 1949 en duurde tot de opening in 1957. De openingswedstrijd werd gespeeld op 6 juni van dat jaar met de wedstrijd tussen Radnički tegen Partizan en eindigde in 2–2. Het werd gerenoveerd in 2007 en 2009. Er kwamen in 2009 nieuwe zitplekken. Het stadion is vernoemd naar Danilo Stojanović (1878–1967). Hij zorgde ervoor dat er in Šumadija voetbal gespeeld ging worden en kan worden gezien als de pionier van het voetbal in Servië. Zijn bijnaam was 'Čika Dača'. Het stadion wordt vooral gebruikt voor voetbalwedstrijden, de voetbalclub FK Radnički 1923 Kragujevac maakt gebruik van dit stadion. In het stadion is plaats voor 15.100 toeschouwers.
Stadion Čika Dača

Stadion Čika Dača (serb. Стадион Чика Дача) – stadion piłkarski i lekkoatletyczny mieszczący się w Kragujevacu, na którym domowe mecze rozgrywa miejscowy klub, Radnički 1923. Pojemność stadionu wynosi 22 100 miejsc. Został wybudowany w latach 1949–1957 i odnowiony w 2007. Stadion nosi nazwę po Danilo Stojanoviciu, który jest uważany za pioniera serbskiej piłki nożnej. Bibliografia Srbijafudbal (serb.)
Чика Дача

«Чика Дача» (серб. Чика Дача) — стадион футбольного клуба «Раднички» в сербском городе Крагуевац. Стадион строился восемь лет (с 1949 года) и был открыт 6 июня 1957 года. На первой игре в истории стадиона, которой стал матч между «Радничками» и белградским «Партизаном», присутствовали около 30 000 зрителей. Матч окончился ничьей — 2:2. 24 августа 1969 года Раднички сыграл с Хайдуком из Сплита. Матч смотрели около 35 000 человек, что стало своего рода рекордом стадиона в Югославской премьер-лиге. В том же году на товарищеском матче Раднички-Сантос присутствовали 40 000 болельщиков, приехавших увидеть первую игру Пеле в Югославии. В 2007 году стадион был реконструирован. См. также Раднички (футбольный клуб, Крагуевац) Крагуевац Ссылки История стадиона
Стадион Чика Дача

Стадион Чика Дача је вишенаменски стадион у Крагујевцу. Домаћи је терен ФК Раднички 1923. Тренутни капацитет стадиона је 15.022 места. Историја Стадион Чика Дача носи то име у знак сећања на Данила Стојановића, Чика Дачу, који је 1903. године донео прву фудбалску лопту у Шумадију. Те године, 14. септембра, основао је у Крагујевцу Шумадију 1903, најстарији фудбалски клуб у Србији. Наиме, 3. маја 1901. године у Суботици је основан Спортски атлетски клуб Бачка, с тим што је Суботица тада била у саставу Аустроугарске. Чика Дача је председавао на Оснивачкој скупштини у Загребу, 18. априла 1919, када је основан Југословенски ногометни савез. Изградња стадиона је почела 1949. године и трајала је осам година. Раднички је добио свој градски стадион 6. јуна 1957, а отворен је дефилеом спортиста СД Раднички, фудбалера Партизана и атлетичара Црвене звезде. Могао је да прими 30.000 гледалаца, а прву утакмицу на новоизграђеном стадиону Раднички је одиграо са Партизаном. Утакмица је завршена резултатом 2 : 2. Реновиран је 2007. године, на трибинама су постављене столице и тренутни капацитет износи 15.100 седећих места. У склопу стадиона су и три помоћна фудбалска терена. Осим за фудбалске утакмице, стадион испуњава услове за организацију атлетских такмичења по стандардима Светске атлетске федерације. Крајем 2012. почело је рушење старих неусловних свлачионица и градња новог објекта свлачионица са управним блоком. Објекат је површине 1400 m², а у њему ће се налазити свлачионице за играче и судије, простор за антидопинг контролу, омладински погон Радничког, управу клуба и прес центар. Укупна вредност инвестиције је око 100 милиона динара, а средства су обезбедили донатори фудбалског клуба и град Крагујевац. У лето 2024. отпочели су радови на још једном реновирању стадиона. Радови су обухватали постављање рефлектора и нових столица, замену семафора, сређивање помоћног терена и атлетске стазе, као и уређење ВИП и ТВ ложе. Концерти 23. септембар 2001 — Здравко Чолић 6. јул 2004 — Здравко Чолић 14. септембар 2013 — Цеца Ражнатовић (у оквиру турнеје Позив) 30. мај 2025 — Ацо Пејовић (предгрупа: Mojito Band) Галерија Види још ФК Раднички 1923 Списак фудбалских стадиона у Србији Црвени ђаволи 1989 Напомене Референце Спољашње везе „Стадион Чика Дача”. на званичном веб-сајту ФК Раднички 1923
Чика Дача

Стадіон Чика Дача (серб. Стадион Чика Дача) — багатофункціональний стадіон у Крагуєваці, Сербія. Зараз використовується переважно для футбольних матчів і є домашньою ареною ФК «Раднички 1923» і «Крагуєвацькі дикі кабани». Стадіон названий на честь Даніло Стояновича, відомого як Чика Дача, який вважається піонером футболу в Сербії. Історія Будівництво стадіону розпочалося в листопаді 1949 року і з різних причин затягнулося на вісім років. Нова футбольна арена клубу була побудована 6 червня 1957 року. Збудований стадіон вміщує 30 000 глядачів, і перша гра, яка була зіграна, була між «Раднічки» (Крагуєвац) і «Партизан» (Белград). Матч закінчився з рахунком 2–2. Найбільша відвідуваність матчу першої ліги Югославії відбулася 24 серпня 1969 року, коли «Раднічки» грали проти «Хайдука» (Спліт) перед аудиторією у 35 000. Найбільша відвідуваність на стадіоні була зафіксована в 1969 році, коли «Раднічки» грали товариський матч проти «Сантуса», на який прийшло 40 000 глядачів, щоб вперше побачити, як легендарний Пеле грає в Югославії. У 2007 році на стадіоні було встановлено 15 100 нових сидінь. Ігри на стадіоні можна проводити лише вдень, оскільки він не має прожекторів. Плани нового стадіону У травні 2023 року очікується початок будівництва нового стадіону на 20 000 місць. Очікується, що його вартість складе 70 000 000 євро. Концерти Здравко Чолич — 6 липня 2004 Галерея Примітки
Novo Bežanijsko groblje

Le Novo Bežanijsko groblje (en serbe cyrillique : Ново Бежанијско гробље) ou, en français, le Nouveau cimetière de Bežanija est un cimetière situé à Belgrade, la capitale de la Serbie. Il se trouve rue Gandijeva, dans la municipalité de Novi Beograd et dans le quartier de Bežanijska kosa. Il est considéré comme le plus grand cimetière de la capitale serbe[réf. nécessaire]. Caractéristiques Transports Le Novo Bežanijsko groblje sert de terminus aux lignes 65 (Zvezdara II – Novo Bežanijsko groblje) et 711 (Novo Bežanijsko groblje – Ugrinovci) de la société GSP Beograd. Références Voir aussi Articles connexes Nouveau cimetière de Belgrade Ville de Belgrade Liens externes (sr + en) Page officielle Portail de Belgrade
Ново бежанијско гробље

Ново бежанијско гробље гробље је у Београду. Налази се на Бежанијској коси, на Новом Београду. Површине је око 94 хектара, а конципирано као централно гробље за подручје Београда између леве обале реке Саве и Дунава. Основано је у августу 1974. године током масовне изградње у општини Нови Београд. Носилац израде и допуна детаљног урбанистичког плана гробља био је Завод за урбанизам и пројектовање, а руководилац тима пројекта архитекта Слободанка Прекајски. Трудом протонамесника Драгана Глумца и јереја Владимира Замахајева, почетком двехиљадитих година, по благослову тадашњег патријарха српског господина Павла, започета је изградња цркве Светог апостола Томе на Новом бежанијском гробљу. Радови на цркви су завршени 2003. године, а 19. октобра исте године је освештана. Ново бежанијско гробље је отворено гробље, а поред гробница, постоји и простор за розаријум, где се могу сместити урне. Галерија Види још Црква Светог апостола Томе Референце Спољашње везе Ново бежанијско гробље Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (31. август 2019) на интернет презентацији ЈКП „Београдска гробља”
Novi Sad Fair

Novi Sad Fair (Serbian: Новосадски сајам, romanized: Novosadski sajam; Hungarian: Újvidéki Vásár) is an event management company located in Novi Sad, Serbia, which organizes one of the largest agricultural fairs in Southeast Europe. Taking place every May in Novi Sad, it is also one of the largest agricultural fairs in Europe, with approximately 600,000 visitors attending the event. Novi Sad Fair also organizes other shows, e.g. technology and finance, as well as congresses and exhibitions, which brings in a total of about one million visitors to the city each year. Features Novi Sad Fair owns a vast exhibition space, the size of the total area being 300,000 m² (240,000 m² outside and 60,000 m² inside). The company also has a newly built congress building, called the "Master Centre", which measures 2,700 m². Novi Sad Fair is a member of The Global Association of the Exhibition Industry, International Congress & Convention Association, The Exhibition Association of Southeast Europe, World-Wide Business Centres Network, and Central European Fair Alliance. History The city of Novi Sad was historically a popular place for traders. In the 19th century, it quickly became an important trading post, due to its location on the Danube river and on the natural border between the Bačka and Syrmia regions. Novi Sad is also situated in Vojvodina, Serbia, which at the time was the most developed agricultural region in the then Kingdom of Yugoslavia. It therefore became home to the country's first agricultural show in 1923, becoming international later on in 1930. In 1958, Novi Sad Fair became a member of an international fair organization and also gained a reputation for being the most important agricultural show in the then SFR Yugoslavia. Besides organizing the annual agricultural show, the company had held many other fairs over the years, dedicated to finance, computing, banking, cars, books, pharmaceuticals, etc. Exhibitions and Fairs See also Belgrade Fair References External links Official website
Novosadski sajam

Novosadski sajam (code BELEX : NSSJ) est une entreprise serbe qui a son siège social à Novi Sad, dans la province de Voïvodine. Elle travaille dans le domaine de la communication évènementielle. Histoire Novosadski sajam a été admise au libre marché de la Bourse de Belgrade le 12 mars 2007. Activités Novosadski sajam est une entreprise qui travaille dans l'événementiel. Elle organise notamment des foires et des expositions. La société a également créé Radio Sajam, une station de radio de Novi Sad. Occasionnellement, elle produit une émission de télévision intitulée Sajam InfoNet. Données boursières Le 9 novembre 2011, l'action de Novosadski sajam valait 1 480 RSD (17,74 EUR). Elle a connu son cours le plus élevé, soit 7 200 RSD (71,71 EUR), le 22 mars 2007 et son cours le plus bas, soit 1 480 RSD (17,74 EUR), le 1er novembre 2011. Notes et références Voir aussi Articles connexes Économie de la Serbie Liens externes (sr + en) « Site officiel de Novosadski sajam » (consulté le 9 novembre 2011) (sr) « Prospectus », sur belex.rs, Site de la Bourse de Belgrade, 23 mars 2011 (consulté le 9 novembre 2011) Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail des entreprises
Novosadski sajam

Novosadski sajam tvrtka je za organizaciju događaja sa sjedištem u Novom Sadu u Srbiji, koja organizira jedan od najvećih poljoprivrednih sajmova u jugoistočnoj Europi. Održava se svakog svibnja u Novom Sadu, a ujedno je i jedan od najvećih poljoprivrednih sajmova u Europi s oko 600 000 posjetitelja. Novosadski sajam organizira i druge sajmove, npr. tehnologije i financija te kongrese i izložbe, što u grad svake godine dovede ukupno oko milijun posjetitelja. Novosadski sajam posjeduje veliki izložbeni prostor ukupne površine 300 000 m² (240 000 m² vanjske i 60 000 m² unutrašnje). Tvrtka također ima i novoizgrađenu kongresnu zgradu pod nazivom "Master centar" površine 2 700 m². Novosadski sajam član je više međunarodnih sajmenih organizacija. Grad Novi Sad kroz povijest je bio popularno mjesto za trgovce. U 19. stoljeću brzo postaje važno trgovačko mjesto, zbog svog položaja na rijeci Dunav i na prirodnoj granici između Bačke i Srijema. Novi Sad nalazi se u Vojvodini, koja je bila najrazvijenija poljoprivredna regija u nekadašnjoj Kraljevini Jugoslaviji. Stoga je 1923. postao dom prve poljoprivredne izložbe u zemlji, koja je kasnije 1930. postala međunarodna. Novosadski sajam je 1958. godine postao članom međunarodne sajamske organizacije i stekao reputaciju najvažnijeg poljoprivrednog sajma u tadašnjoj SFR Jugoslaviji. Osim organiziranja godišnjeg poljoprivrednog sajma, tvrtka je tijekom godina održala mnoge druge sajmove posvećene: financijama, računarstvu, bankarstvu, automobilima, knjigama, farmaceutici itd. Galerija Izvori