Trdnjava Kruševac

Trdnjava Kruševac ali mesto kneza Lazarja (Крушевачки град) je bilo srednjeveško utrjeno mesto v Kruševcu v Srbiji, nekdanji prestolnici kneza Lazarja. V mestu je bila dvorna cerkev Lazarica. Danes so od mesta ostale samo ruševine. Zgodovina Trdnjava Kruševac je bila prvič omenjena leta 1381, zato jo je najverjetneje zgradil knez Lazar in postala sedež njegovega kraljestva – Moravska Srbija. Svoji državi je vladal iz Kruševca, kar potrjujeta podpis in zapis v listini, izdani leta 1387, ki vsebuje stavek V slavnem mestu mojega gospostva Kruševac (у славноме граду господства ми Крушевцу). Lazarjev sin in naslednik Stefan Lazarević je despotat upravljal iz Kruševca do leta 1405, ko je bila prestolnica preseljena v Beograd, ki ga je istega leta začel obnavljati in utrjevati. Vendar Kruševac ni nikoli izgubil svojega strateškega pomena. Leta 1413 sta se tam srečala despot Stefan in sultan Mehmed I. Boji za nadzor nad mestom so potekali skozi vso prvo polovico 15. stoletja. Osmani so ga na kratko zasedli leta 1413 in 1427, Ogri pa leta 1437. Po podpisu sporazuma o obnovi despotata je Đurađ Branković leta 1444 ponovno zavzel Kruševac. Leta 1454 so Osmani začeli ofenzivo s ciljem podjarmiti celotno Srbijo. Na začetku ofenzive so Osmani utrpeli ogromne izgube, zlasti v bitki pri Kruševcu. Velike žrtve, ki so jih utrpeli Osmani, so spodbudile sultana Mehmeda Osvajalca, da je osebno okrepil ofenzivo s celotno rumelsko vojsko. Mesto je skupaj s preostalim delom despotata dokončno padlo pod osmansko oblast, pozneje leta 1454. Pod osmansko oblastjo se je Kruševac zaradi raznolikosti materialov, iz katerih je bila zgrajena trdnjava, preimenoval v Aladža Hisar, turšščina za pisano mesto. Lazarico, ki jo je zgradil knez Lazar, so Osmani vandalizirali in so jo uporabljali za shranjevanje smodnika. Arheološko najdišče Najbolje ohranjen del nekdanje prestolnice kneza Lazarja je palačna cerkev sv. Štefana, cerkev Lazarica. Od trdnega mesta Kruševac, kot ga je imenoval Konstantin Filozof, je danes ostalo le malo. Danes so ohranjeni ostanki donžonskega stolpa, skozi katerega se je vstopalo v mesto, in deli vzhodnega obzidja. V stolpu je še vedno hodnik s stopniščem; to je nekoč omogočalo dostop do višjih nadstropij in izhod na mestno obzidje. Ena od zanimivosti tega stolpa je bila, da je bil ometan s kamenčki, kar je bil redek slog in verjetno eden od razlogov, da so Turki trdnjavo poimenovali Pisano mesto. Območje nekdanje trdnjave je bilo preurejeno v park in zdaj je v njem je muzej. Park je skoraj v celoti zanemarjen, razen okoli cerkve. Ostanki obzidja in stavb so zelo slabo ohranjeni in neoznačeni, brez zaščite pred vandali. Deli obzidja so bili v prejšnjem stoletju porušeni za gradnjo hiš; kamen iz trdnjave je bil verjetno uporabljen pri gradnji bližnjih hiš. Sklici Viri ЦРКВА СВ.СТЕФАНА ЛАЗАРИЦА СА КРУШЕВАЧКИМ ГРАДОМ Републички завод за заштиту споменика културе – Београд. »Црква Св. Стефана Лазарица са Крушевачким градом«. БАЗА НЕПОКРЕТНИХ КУЛТУРНИХ ДОБАРА. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 4. marca 2016. Pridobljeno 14. decembra 2015. Zunanje povezave Association of fortresses and remnants of fortified towns in Serbia, Kruševac Church of St. Stefan Lazarica with Kruševac Fortress SANU web-site, at www.spomenicikulture.mi.sanu.ac.rs (srbsko)