Ruma

Ruma je gradić u srbijanskom dijelu Srijema, u autonomnoj pokrajini Vojvodini. Nalazi se u podnožju Fruške gore. Broj stanovnika se procjenjuje na oko 38.000. Kroz Rumu prolazi 45. usporednica. Svetac zaštitnik župe Ruma, u koju pored Rume, spadaju i Vogalj i Male Radince (do 1817. i Irig), je sveti Leopold Mandić (od 1984.); rečena župa danas (kolovoz 2007.) ima tisuću pripadnika. Zemljopisni položaj Ime Povijest Razvoju Rume je uvelike pridonijela Povelja slobode i raznih pogodnosti, koje je 1. siječnja 1749. ovom trgovištu izdao barun Marko Pejačević. Ove povoljnosti su privukle mnoge doseljenike, ponaosob Nijemce iz krajeva diljem Njemačke, čiji prvi doseljenici dolaze u Rumu već 1746., a veće skupine su došle 1749. i 1762., tako da je Ruma bila ponajviše naseljena Nijemcima u to vrijeme; ostali su bili, u dosta manjem broju, Hrvati i Mađari. Za vjerski život tamošnjih katolika su se skrbili franjevci, također zaslugom baruna, kasnije grofova Pejačevića Virovitičkih. Grofovska je ta obitelj, i to njen rumsko-retfalački ogranak, posjedovala Rumu i rumsko vlastelinstvo oko 130 godina, od 11. veljače 1745. (kada ga je, u sklopu velikog mitrovičkog vlastelinstva, kupio barun Marko III. Aleksandar Pejačević) pa sve do sedamdesetih godina 19. stoljeća, kada je posjed rasparceliran i prodan. Župne knjige se vode od 1746. Kao zanimljivost, valja navesti da se tamošnji župnik Ivan Lajknar, Hrvat njemačkog podrijetla, sve vrijeme rata brinuo i za rimokatolike do samog kraja; čak i kad su Nijemci bježali iz Rume 1944., Lajknar je ostao. No unatoč tome što se iznimno skrbio za zaštitu mjesnih Srba i Židova, antinjemačka i antikatolička histerija novih vlasti je nadvladala i pogubljen je 12. studenog 1944. gdoine. Promet Gospodarstvo Znamenitosti Zgrada Hrvatskog doma jedna je od najreprezentativnijih građevina u Rumi, koja već na letimičan pogled nepogrešivo asocira na Rumu. Pod zaštitom je Zavoda za zaštitu spomenika kulture i od velikog je kulturnog i povijesnog značaja za Rumu. Zgrada Zavičajnog muzeja iz 1772., prvotno građena za Franjevačku gimnaziju, po narudžbi baruna Marka Pejačevića. Status spomenika kulture nosi Crkva Uzvišenja sv. Križa. Sinagoga u Rumi, sagrađena 1935. godine, srušena u Drugome svjetskom ratu. Nacisti su započeli rušenje, a hrvatsko Gradsko poglavarstvo Rume u NDH protivilo se daljnjem rušenju o čemu je izdalo dokument. Stanovništvo Hrvatske ustanove u Rumi "Hrvatski sokol" iz 1906. Hrvatsko kulturno-prosvjetno društvo "Matija Gubec" župni centar "sv. Leopold Mandić" Hrvatsko kulturno-prosvjetno društvo "Ruma" Hrvatska seljačka zadruga Ruma formirana 15. ožujka 1903. Hrvatska ratarska čitaonica, pravni sljednik HKPD Matija Gubec Hrvatsko pjevačko društvo Jedinstvo, pravni sljednik HKPD Matija Gubec Hrvatski dom u Rumi Rumska čitaonica Pučka čitaonica u Rumi Hrvatsko kulturno-prosvjetno društvo "Matija Gubec" se razvilo iz Ratarske čitaonice 1920. godine. Iako je hrvatsko društvo, u svoje članstvo je primalo i druge nacionalnosti, tako da su u njemu ima pored Hrvata, i Nijemaca, Mađara, Slovenaca i Srba. Ruma danas (po stanju od 15. prosinca 2002.) daje 1 elektora u Hrvatsko nacionalno vijeće Republike Srbije. Poznate osobe Antun Lombajer, autor prve knjige "Povijest kirurgije" na hrvatskom jeziku Slavko Mađer, hrv. pisac Paško Rakić, hrv. akademik i liječnik Rajka Vali (Valerija Raukar), hrv. glazbenica Đuro Palaić, hrv. pjesnik Atanasije Stojković (1773. – 1832.) filozof, romanopisac i prosvjetitelj Slavoljub Vorkapić, (Slavko Vorkapich; 17. ožujka 1894. — 20. listopada 1976.), američki filmski teoretičar, montažer i redatelj srpskog podrijetla Viktor Rosenzweig (Ruma, 1914. - Zagreb, Dotršćina, 09. srpnja 1941.), pjesnik, politički djelatnik i agronom. Šport Sportski klubovi: Tekvondo klub "ZMAJ", osnovan 2000. Ženski odbojkaški klub „Ruma“, osnovan 1994., prestankom rada OK Gimnazijalac-Sava komerc Planinarsko smučarsko društvo „Borkovac“ Sportski klub – škola fudbala "Ruma", osnovan 1998. Boćarski klub Dalmatinac, osnovan 1987. godine (Rade Kljajić, Srđan Butorac, Zoran Milankov, Janko Brelih i Miran Kljajić). Boćar BK Dalmatinac Srđan Butorac, reprezentativac je Srbije, i boćarke BK Dalmatinac Nataša Antonjak, Ivana Sajić i Nada Nedeljković. Njih četvero natjecali su se na Mediteranskim igrama 2013. Nataša Antonjak je osvajačica brončane medalje s Mediteranskih igara 2013., a u klasičnoj disciplini par Nataša Antonjak i Ivana Sajić osvojile su zlatnu medalju na europskom prvenstvu u Komiži listopada 2013. Srpska reprezentativka s europskog prvenstva za žene u Komiži, Dušica Orlović također je igračica BK Dalmatinac, a natjecala se u brzinskom gađanju. Nogometni klub GFK Sloven, član Sremske lige Nogometni klub FK Fruška gora, član 2. sremske lige. Nogometni klub FK 1. maj Nogometni klub FK Jedinstvo Nogometni klub FK Sunce Klub američkog nogometa Guardians Ruma Ženski košarkaški klub „Ruma 92“ Košarkaški klub „Ruma“ Košarkaški klub „Ru-koš“ Odbojkaški klub „Sloven“ Rukometni klub „Ruma“ Ženski rukometni klub „Sloven“ Džudo klub „Ruma“ Džudo klub „Sloven“ Savate boks klub „Ruma“ Karate klub „Ruma“ Karate klub „Sloven“ Boks klub „Sloven“ Tekvondo klub „Srem“ Aikido klub „Srce Srema“ Kuglački klub „Sloven“ Ženski kuglaški klub „Srem“ Atletski klub „Ruma“ Stolnoteniski klub „Ruma“ Šahovski klub „Sloven“ Aero klub „Fruškogorski zmaj“ Teniski klub „Vest gem“ Sportski klub odgajivača golubova „Krila 74“ Biciklistički klub „Agrressive” Aerobik klub „Fit-forma“ Izvori Vanjske poveznice Glavom u pijesak Arhivirana inačica izvorne stranice od 29. rujna 2020. (Wayback Machine) (engl.) Srijemska rapsodija za tamburašku dušu Arhivirana inačica izvorne stranice od 27. rujna 2007. (Wayback Machine) Povijest župe Ruma Arhivirana inačica izvorne stranice od 28. srpnja 2007. (Wayback Machine) Veliki jubilej društva, Hrvatska riječ, 4. svibnja 2007.