NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
ШОСО „Јелена Варјашки” Вршац

ШОСО „Јелена Варјашки” је школа за основно и средње образовање деце са сметњама у развоју и поред образовања деце у оквиру школе, у процесу инклузивног образовања пружа подршку деци која имају сметње у развоју, а похађају редован систем образовања у Вршцу. Налази се у улици Жарка Зрењанина 22. Школа носи име по Јелени Варјашки, учесници НОБ из Вршца. Историјат Школа за основно и средње образовање „Јелена Варјашки” је рад започела током 60-их година 20. века у издвојеним одељењима у Основној школи „Олга Петров Радишић”. Први дефектолози који су изводили наставу у комбинованим одељењима са ученицима који имају тешкоће у развоју су били Златица Кожетинац и Ђорђе Русовчев. Отварањем одељења је убрзан рад пратећих служби при Центру за социјални рад који су истицали потребу формирања посебне школе за лица са тешкоћама у развоју. У то време у Вршцу није постојала специјална школа за ове намене, већ су ученици чији се број непрестано повећавао били приморани да путују и школују се у Панчеву, Београду и другим градовима. Одлуком збора радника ООУР ОШ „Олга Петров Радишић” од 26. августа 1977. се издваја одређен број радника и наставника који раде у специјалним одељењима и тако формирају Основну школу за специјално васпитање и образовање „Јелена Варјашки”. На коришћење им је додељена зграда у улици Жарка Зрењанина 22 у којој остају до данас. Први директор школе је био наставник дефектолог Ђорђе Русовчев са групом наставника оснивача школе Марија Полексић, Зорица Стојков, Љубинка Јанковић, Никодин Радовановић, Софија Радукић, Јасмина Рдовић и секретаром школе Јелена Шалиначки. Бројали су 1977—78. педесет и три ученика од првог до осмог разреда у оквиру којих су нека одељења радила комбиновано. Одељење за лица са умереном менталном ретардацијом је отворено 1989. године, а први наставници су радили волонтерски. Од Скупштине општине Вршац су 1997. године добили награду ослобођења Вршца. Сензорну собу су опремили 2010—2011, а 2011—2012. је започет рад у њој. Галерија Види још Списак средњих школа у Вршцу Референце Спољашње везе Медији везани за ШОСО „Јелена Варјашки” Вршац на Викимедијиној остави Званични веб-сајт школе
Предео изузетних одлика Караш-Нера

Предео изузетних одлика Караш-Нера налази се на југоистоку Баната, на територији општине Бела Црква и близу границе са Румунијом. Подручје се састоји од три целине Караш, Нера и Мали песак. Одлике Подручје предела заузима 1540 хектара, чијих је 64% у степену заштите другог а 36% у степену заштите трећег степена. Река Караш обухвата део Велике Мртваје, реке која је настала прокопавањем канала ДТД, Нера цео ток ове реке у Србији, а Мали песак обилује травнатом, степском и пешчарском флором и фауном која се простире левом обалом Караша као и његову мртвају са леве стране канала Дунав-Тиса-Дунав . На подручју Малог песка као и на меандрима Караша, живе птице због којих су ови локалитети уписани у регистар Међународних значајних станишта птица. Река Нера је еколошки коридор од међународног значаја, која повезује Панонску низију и Карпате. Ово место одликује највећа акумулација еолског песка, што га чини чини еминентним динским пределом у Србији. Висина дина овде досеже и до 100 метара.„Мали песак“ обилује пешчарама и водама, па је погодан и за испаше.Предео поседује равничарске меандре река, приобалних шума, пешчарских пашњака. У изолованим еандрима Караша присутна је и подводна приобална и плутајућа вегетација, као и животињске врсте као што су поскок, жаба травњача, текуница, степски соко, степски смук, степски гуштер, мрављи лав и различите барске птице. Флору чине представници као што су двоштитаста шаш (Fimbristylis bisumbellata), димњача(Fumaria kralikii), гороцвет (Adonis vernalis),мочварни маслачак (Taraxacum palustre), и други. Решење- акт о оснивању Скупштина АП Војводине је на скупштинској седници, 8. Априла 2015 године, донела Покрајинску скупштинску одлуку о заштити Предела изузетних одлика “Караш-Нера”. Тиме је подручје постало најмлађе заштићено подручје у Србији. Галерија слика Види још Предео изузетних одлика Банат Општина Бела Црква Референце
Годовска пећина

Годовска пећина је прећина и споменик природе у југозападној Србији. Налази се у атару села Годово, недалеко од Тутина. Споменик природе Скупштина општине Тутин је 1980. године, ставила под заштиту подручје пећине под именом „Прераст на потоку Пискавци, на месту званом „Пећине“ изнад села Годова“. . Пећина има два улаза од којих један има улогу повременог понора који прима воду потока Пискавци, док други улаз има функцију сталног карстног извора. У самом пећинском каналу налазе се два извора. Пећински канал, крашког рељефа, има дужину од 322 m, а заштићено подручје обухвата 5,27 ha. Годовска пећина заштићена је као Споменик природе геоморфолошког карактера – Значајно природно добро. Референце
Кућа Гине Вулка

Кућа Гине Вулка представља споменик културе. Налази се у Београду, у улици Главна 18 у Земуну. Историја Кућа познате грчке породице Вулко је саграђена крајем 18. века, током времена је пар пута преправљана али је делимично задржала свој првобитни изглед: дугачка са дворишним крилима, аркадама и отвореним тремом. На фасади куће, изнад колског улаза, се налази спомен–плоча постављена у част аустријског цара Франца I и царице који су 1817. године посетили Земун. Царску породицу је посетио Марашли Али-паша у чијој је пратњи је био и Милош Обреновић. Види још Списак споменика културе у Београду Земун Референце
Предео изузетних одлика Форланд леве обале Дунава код Београда

Предео изузетних одлика Форланд леве обале Дунава код Београда је заштићено природно добро у поступку заштите и једно од највећих плавних зона у целој Србији, од великог значаја за еколошки интегритет екосистема Дунава. Налази се на територији града Београда, на подручју градских општина Земун и Палилула и обухвата две простране плавне зоне на левој обали Дунава – Црвенка и Кожара. Историјат Простор данашњег Форланда представљао је у прошлости део великог плавног подручја између Тамиша и Дунава, познатијег као Панчевачки рит, који је услед нагле урбанизације и мелиорације током прошлог века већим делом исушен. Придаје му се изузетна важност са аспекта очувања биолошке разноврсности будући да од појаве периодичног плављења зависе водена и влажна станишта која пружају уточиште многим ретким и угроженим биљним и животињским врстама. Из тог разлога је Завод за заштиту природе Србије доставио 1. фебруара 2022. године Студију заштите Предела изузетних одлика „Форланд леве обале Дунава код Београда” Министарство заштите животне средине Републике Србије, као надлежном органу, који је на основу Закона о заштити природе покренуо поступак покретања заштите природног подручја прве категорије. Циљ заштите овог подручја је очување идентификованих темељних природних вредности, изворних, репрезентативних и естетских одлика предела, као и стварање услова за одрживо и контролисано коришћење простора. Његово управљање је поверено Јавном предузећу „Србијашуме” из Београда. Простор Укупна површина Предела изузетних одлика Форланд леве обале Дунава код Београда износи 1858,0541 хектара. Својим већим делом, 1854,9324 hа припада територији градске општине Палилула (КО Ковилово и КО Борча), а мањим 3,1217 ha територији градске општине Земун (КО Батајница). Према структури површина катастарских општина по власништву, површине у обухвату заштићеног подручја налазе се 99,90% у државној својини и 0,10% у својини Града Београда. На подручју ПИО „Форланд леве обале Дунава код Београда” установљавају се режими заштите првог, другог и трећег степена. Категорија заштићеног подручја У складу са поступком вредновања, утврђеним Правилником о критеријумима вредновања и поступку категоризације заштићених подручја, Предео изузетних одлика Форланд леве обале Дунава код Београда је проглашен за заштићено подручје прве категорије – заштићено подручје међународног, националног и изузетног значаја. Подручје форланда Београда припада еколошки значајном подручју Републике Србије, које је према Уредби о еколошкој мрежи издвојено под редним бр. 22 – „Ушће Саве у Дунав” и идентификовано као међународно и национално значајно подручје за птице. Види још Предео изузетних одлика Предели изузетних одлика Србије Београд Галерија Референце Спољашње везе Преглед заштићених природних добара Предели изузетних одлика Закон о заштити природе Правилник о критеријумима вредновања и поступку категоризације заштићених подручја
Термоелектрана Костолац Б

Термоелектрана „Костолац Б“ (ТЕ „Костолац Б“ или ТЕ-КО Б) ради у оквиру привредног друштва Термоелектране и копови „Костолац“ д.о.о. Термоелектране „Костолац“ су друге по величини термоелектране у Србији, која се снабдевају нискокалоричним лигнитом из Костолачких површинских копова. Налази се на око 50 km низводно од Београда, на ушћу Млаве у Дунав у селу Костолац. Састоји се од два блока: Б1 производног капацитета од 345 MW, који је почео са производњом 1987. године и генератора Б2 са истим капацитетом, који је отпочео са производњом 1991. године: После реконструкције блока Б1 2012. године и блока Б2 2014. године, снага оба блока је повећана на 350MW. У току је изградња трећег блока Б3, инсталисане снаге 350МW, за коју се очекује да буде завршена и синхронизована на мрежи током августа 2024. године. Види још Термоелектрана Костолац А Референце
Паметник на незнайния юнак (Авала)

Паметникът на незнайния войн, преименуван на Паметник на незнайния герой, е монумент, изграден по времето на Кралство Югославия на мястото на средновековния град Жърнов на възвишението Авала южно от Белград. Изграден е през [ериода 1934 - 1938 година. Автор на паметника е хърватинът Иван Мещрович. Изграждането му е замислено от крал Александър Караджорджевич като паметник на падналите в Първата световна война. След убийството на югославския крал при Марсилския атентат и изменената международна обстановка в Европа в навечерието на Втората световна война югославското ръководство решава паметникът да се посвети на незнайния юнак, като се включат и жертвите от Балканските войни. Според Тихомир Павлов паметникът е от серията сръбски мегаломански монументи (редом с т.нар. Сръбска Шипка – виж Косово поле), кичовски наподобяващи древни образци от Асирия, Вавилон, Персия и Египет в търсене на сръбската (югославската) идентичност. Монументът има 8 скулптури, символизиращи народите на Югославия: Шумадийка, т.е. Сръбкиня; Войводянка; Черногорка; Босанкa; Далматинка; Хърватка, загорка от областта Загоре, Северозападна Хърватия; Словенка; Южносръбкиня, за жителите на Вардарска Македония в рамките на Югославия. Източници и бележки Вижте също Авалска телевизионна кула 44.688694, 20.515806
Památník neznámého vojína (Avala)

Památník neznámého vojína (srbsky v cyrilici Споменик Незнаном јунаку, v latince Spomenik Neznanom junaku) se nachází na vrchu Avala jižně od Bělehradu, v Srbsku. Je dílem akademického sochaře Ivana Meštroviće. Dokončen byl v roce 1938 a vznikl podle anglického a francouzského vzoru, jako tomu byl v řadě jiných dohodových zemích. Výstavbu památníku neznámého vojáka na Avale inicioval tehdejší král Aleksandar I. Karađorđević jako symbol uctění obětí balkánských válek a první světové války. Proto je také na památníku uvedeno časové rozmezí 1912–1918, překrývající období obou konfliktů. Památník byl vybudován v letech 1934 až 1938 na místě původní středověké pevnosti Žrnov a nedaleko od skromného, menšího památníku. Základní kámen byl položen na Vidovdan (28. června) 1934. Pro jeho výstavbu bylo spotřebováno 8000 m³ černého mramoru původem z okolí města Jablanica. Výstavba objektu neprobíhala snadno a byla předmětem kritiky. Branislav Nušić veřejně odmítal památník, který se nachází přes deset kilometrů od Bělehradu, který za první světové války těžce strádal. Žádal jeho přemístění na hlavní bělehradské náměstí Republiky, nicméně král byl v tomto směru neoblomný. Památník tak vyrostl na jednom z vrcholů kopce Avala (na druhém byla později zbudována televizní věž). Budova byla navržena jako neoklasicistní řecký chrám podle vzoru perského vladaře Kýrose Velikého, která se nachází v Pasargadách v dnešním Íránu. Hrob je umístěn na pětistupňové pyramidě z černé žuly a strop stavby drží symbolicky karyatidy, představující matky vojáků ze všech národů a krajů tehdejší Jugoslávie. Je jich celkem osm (na západní straně: Slovinka, Chorvatka, Dalmatinka, Bosenka; na straně východní: Černohorka, Vojvodinka, Srbka a Jihosrbka). Každá z karyatid váží 12 tun a vysochány byly pod Meštrovićovým dozorem v jeho ateliéru ve Splitu. V okolí památníku se rozkládá rozsáhlý park. K samotnému hrobu vede monumentální schodiště. Památník byl zapsán do registru památek SFRJ chráněných zákonem v roce 1987 a roku 2006 byl spolu s okolím rekonstruován. Každoročně 15. února představitelé Srbska na den státnosti (Výročí druhého srbského povstání) pokládají k památníku květiny. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Památník neznámého vojína na Wikimedia Commons
Denkmal des Unbekannten Soldaten auf der Avala

Das Grabmal des Unbekannten Soldaten (serbisch Споменик Незнаном јунаку Spomenik Neznanom junaku) ist ein aus schwarzem Jablanica-Granit errichtetes Monument auf dem Gipfel der Avala im Südosten von Belgrad. Es wurde vom kroatischen Bildhauer und Schüler Auguste Rodins Ivan Meštrović zwischen 1934 und 1938 errichtet. Baugeschichte Die Errichtung des Grabmals geht auf Initiative des jugoslawischen Monarchen Alexander I. zur Erinnerung an die Gefallenen der Balkankriege und des Ersten Weltkrieges zurück. Als Platz wurde der von der mittelalterlichen Burg Žrnov dominierte Berg Avala ausgesucht. Die einstmals strategisch wichtige und historisch bedeutende mittelalterliche Burg wurde dabei gänzlich abgetragen. Zwischen 1934 und 1938 wurde an deren Stelle das monumentale Bauwerk Ivan Mestrovics ausgeführt. Architektur Die Architektur des Monuments lehnt sich an das Grabmal Kyros II. in Pasargadae an und ist durch ein rechteckiges Gebäude, zu dem eine steile Treppe führt, geprägt. Das schräge Dach wird von acht, die einzelnen jugoslawischen Völker darstellenden, in traditioneller Tracht ausgeführten weiblichen Karyatiden getragen: Diese Figuren repräsentieren serbische Frauen aus Slawonien und Vojvodina, je eine Frau aus Montenegro und dem Kosovo, je eine Frau aus Dalmatien und Zagorje sowie eine mazedonische und eine slowenische Frau. Das Grabmal selbst steht auf fünf rechteckigen, sich nach oben verjüngenden Granitplatten. Eine Monumentaltreppe führt von der Basis des Berges zum Grabmal, an dem jährlich am Nationalfeiertag (heute der 15. Februar, in der Zeit der SFRJ der 29. November) der Präsident Serbiens (früher der Präsident Jugoslawiens) an die Toten der Weltkriege erinnert. Baumaterial Als Baumaterial wurde der im ehemaligen Jugoslawien bedeutendste Steinmetzstein, der bekannte schwarze Jablanica-Granit aus der Herzegowina gewählt. Für den Bau wurden insgesamt 8000 m³ Granit aus Jablanica beschafft. Die Monumentalfiguren der acht Karyatiden wurden aus Blöcken von bis zu 15 Tonnen Gewicht gearbeitet. Weblinks Referenz des Unternehmens Granit Jablanica über die Bausubstanz des Grabmals und dessen Ausführung Spomenik neznanom junaku na Avali. Webseite zum Monument.
Monument au Héros inconnu du mont Avala

Le monument au Héros inconnu (en serbe cyrillique : Споменик Незнаном јунаку ; en serbe latin : Spomenik Neznanom junaku) est un mémorial de la Première Guerre mondiale situé au sommet du mont Avala, au sud-est de Belgrade, en Serbie, et conçu par le sculpteur Ivan Meštrović. Situation Le mémorial a été construit entre 1934 et 1938 à l'endroit où un soldat serbe inconnu de la Première Guerre mondiale avait été enterré. Il est similaire à de nombreux autres tombeaux du soldat inconnu construits par les Alliés après la guerre. Avant cela, la forteresse de Žrnov se trouvait à cet emplacement. Présentation La construction du monument au Héros inconnu du mont Avala a été ordonnée par le roi Alexandre Ier de Yougoslavie pour commémorer les victimes de la Première Guerre mondiale. Les dates indiquées sur le monument, 1912-1918, élargissent la commémoration aux soldats morts lors des guerres balkaniques de 1912 et de 1913. Réalisée entre 1934 et 1938 à l'emplacement de l'ancienne forteresse de Žrnov, l'œuvre est une structure en marbre noir de facture néoclassique : le tombeau est orné de caryatides supportant le toit. Ces statues, figurant les mères symboliques du soldat, sont au nombre de huit : elles représentent les peuples et les nations réunies au sein du nouveau Royaume de Yougoslavie. Un escalier monumental permet d'accéder à l'édifice. Situé à une altitude de 511 mètres, le monument au Héros inconnu offre un vaste point de vue sur la ville de Belgrade. Références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Monument to the Unknown Hero » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Articles connexes Belgrade Mont Avala Liens externes (en) Monuments célèbres de Belgrade, page 1 Site officiel de la Ville de Belgrade (courte notice) (en) Page sur le mont Avala Site officiel de la Ville de Belgrade Portail de la sculpture Portail de Belgrade Portail de l’histoire militaire Portail de la protection du patrimoine
Spomenik Neznanom junaku

Spomenik Neznanom junaku je monumentalni mauzolej na vrhu (511 m) brda Avale na jugoistoku Beograda, u općini Voždovcu. Graditelj spomenika je hrvatski kipar Ivan Meštrović, u suradnji s arhitektom Haroldom Bilinićem. Spomenik se nalazi na visini od 511 metara nadmorske visine i predstavlja vidikovac na Beograd. Do spomenika vode monumentalno stubište. Predsjednik Srbije na praznik 15. veljače, na spomeniku odaje počast svim poginulim srpskim vojnicima. Povijest Gradnju spomenika prvi je inicirao jugoslavenski kralj Aleksandar I. Karađorđević i trebao je biti posvećen u spomen svim žrtvama Prvog svjetskog rata, ali godine upisane u spomenik (1912. – 1918.) pokazuju da spomenik nije posvećen samo žrtvama Prvog svjetskog rata, nego i žrtvama Balkanskih ratova 1912. i 1913. godine. Spomenik je izgrađen u razdoblju između 1934. i 1938. godine na mjestu srednjovjekovne tvrđave Žrnova. Za gradnju je iskorišteno 8000 kubika crnog granita iz Jablanice, u Bosni i Hercegovini. Građevina je projektirana u neoklasičnom stilu i ima oblik grčkog hrama, a kao inspiracije Meštroviću za avalski mauzolej poslužila je grobnica perzijskom kralju Kiru Velikom iz Pasargada. Grob leži na pet uspravnih blokova granita i okružen je karijatidama koje drže krov. Karijatide na spomeniku simboliziraju majke poginulih vojnika, ali i narode i regije, koje su sačinjavale ondašnju Kraljevinu Jugoslaviju: Bosanku, Crnogorku, Dalmatinku, Hrvaticu, Slovenku, Srbijanku, Vojvođanku i Južnosrbijanku. Izvori Vanjske poveznice Poznati spomenici u Beogradu Arhivirana inačica izvorne stranice od 4. ožujka 2016. (Wayback Machine) (srp.) [neaktivna poveznica] (srp.)
Monumento al Milite Ignoto (Belgrado)

Il monumento al Milite ignoto (in serbo Споменик Незнаном јунаку?, Spomenik Neznanom junaku, letteralmente "monumento all'eroe sconosciuto") è un monumento funebre commemorativo che si trova nella città di Belgrado, capitale della Serbia. Ubicazione Il monumento si trova alla sommità del monte Avala, a 18 chilometri a sud-est dal centro di Belgrado, nella municipalità di Voždovac. Descrizione La costruzione del complesso monumentale fu voluta dal re Alessandro I di Jugoslavia che intendeva commemorare i caduti nella prima guerra mondiale. Fu eretto tra il 1934 e il 1938 sulla cima del rilievo più alto della capitale, il monte Avala che viene anche chiamato "la montagna di Belgrado", sulle rovine dell'antica cittadella fortificata di Žrnov, che furono rase al suolo. L'edificio, opera dello scultore croato Ivan Meštrović è in stile neoclassico, completamente realizzato in granito nero di Jablanica. Consiste in un alto basamento a gradoni al di sopra del quale si appoggia una struttura a forma di tempio greco al quale si accede attraverso una lunga scalinata. Il tempio è ornato da otto cariatidi che raffigurano le madri in lutto dei soldati morti in guerra; ognuna delle madri rappresenta un'etnia del Regno di Jugoslavia. Per la sua costruzione, Meštrović ha preso a modello la tomba di Ciro II di Persia a Pasargade. L'unica scritta che appare sul monumento sono le date "1912-1918" per includere nel ricordo anche i caduti delle Guerre balcaniche combattute tra il 1912 e il 1913. In occasione della festa nazionale del 15 febbraio il presidente della Serbia fa visita al monumento per commemorare i caduti di tutte le guerre. Voci correlate Avala Lista di attrazioni turistiche di Belgrado Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Monumento al Milite Ignoto Collegamenti esterni (EN) Il monte Avala sul sito ufficiale della città di Belgrado, su beograd.rs. (EN) Monumenti di Belgrado dal sito ufficiale della città, su beograd.rs.
Pomnik Nieznanego Żołnierza (Serbia)

Pomnik Nieznanego Żołnierza (serb. Споменик Незнаном јунаку) – pomnik w Serbii, położony na górze Avala w okolicach Belgradu. Został zaprojektowany przez chorwackiego architekta Ivana Meštrovicia. Inicjatorem budowy grobu był pierwszy król Jugosławii, Aleksander I Karadziordziewić, który chciał uczcić pamięć żołnierzy poległych podczas I wojny światowej, a także ofiar wojen bałkańskich. Monument jest poświęcony żołnierzom wszystkich narodowości wchodzącym w skład Jugosławii. Budowa rozpoczęła się w 1934 roku. W 1938 roku oficjalnie ukończono całość wraz z grobem przeznaczonym dla nieznanych żołnierzy. Obiekt został stworzony w stylu neoklasycznym, a także ozdobiony dwiema figurami przedstawiającymi piechurów serbskich. Linki zewnętrzne Strona poświęcona monumentowi