Дом здравља Ниш

Дом здравља Ниш је највећи здравствени центар примарне здравствене заштите у Србији, по организационој и кадровској структури, мрежи објеката и опремљености. Дом здравља Ниш је основан 31. децембра 1962. Организован је у десет организационих јединица које функционишу у централном објекту површине 15.000 m² и близу шездесет пунктова у граду Нишу и околним селима, са одговарајућом кадровском попуном и великим бројем специјалиста, примаријуса, магистара и доктора наука. Дом здравља Ниш је и научно - наставна база Медицинског факултета у Нишу. Историја Непосредно пошто је након Другог светског рата, Ниш ослобођен, 14. октобра 1944, предузете су мере за брзо оснивање здравствених установа које би се бавиле здравственом заштитом грађана Ниша и околине. Прво је основана Среска амбуланта, а убрзо потом и Дом здравља Среза нишког. Почетком 1945. у Нишу почињу да раде два дома здравља; Дом здравља „Црвени крст“ и „Дом здравља Бубањ“. Дом здравља „Црвени крст“ наставља рад некадашњег Дома здравља Среза нишког, са затеченим медицинским кадром, а дужност првог управника преузео је др Војислав – Вова Петровић. Дом здравља „Бубањ“ размешта се у зграду бившег „Уреда“ и преузима улогу и обавезе комплетне специјалистичке службе некадашње Градске поликлинике. Први управник овог новоформираног дома био је др Владимир Димитријевић. Крајем маја 1959. ова два дома се реорганизују и уводе нову организацију рада. Уместо њих формиран је већи број здравствених станица у граду. Тада се веровало да ће приближавање болесницима дати боље резултате лечења, што се није у пракси показало као добро решење, па је 31. децембра 1962. у Нишу формиран јединствени Дом здравља, У састав јединственог Дома здравља улазе бројне здравствене установе; Здравствене станице; „Расадник“, „Филип Кљајић“, „Ћеле-кула“, „Бубањ“, „Борис Кидрич“, „12. фебруар“, „Јелашница“, Амбуланте у „Горњем Матејевцу“ и „Горњој Топоници“, Завод за хитну помоћ, Стоматолошка поликлиника, Онколошки диспанзер. Нешто касније у састав Дома здравља улазе и Диспанзер за мајку и дете Диспанзер за жене. Здравствена станица „Ратко Павловић“ Дом здравља у Гаџином Хану. Нова организација довела је и до повећање броја запослених радника у Дому здравља, па је њихов број седамдесетих година 19. века нарастао на 450 запослених . У складу са многобројним променама у законодавству тадашње Југославије (пре свега Закона о удруженом раду СФРЈ), 27. новембра 1978. Дом здравља се поново реорганизује, али овога пута у Сложену организацију удруженог рада основне здравствене заштите, коју су чиниле три радне организације; Дом здравља у Нишу; Завод за медицину рада; Хитна медицинска помоћ. У периоду од 14. маја 1979. до 31. априла 1984. директори ове сложене организације били су др Божидар Миленовић и др Ратомир Ђурашковић. У току 1977. у Нишу је констатована неопходност изградње посебног здања Дома здравља, са свим неопходним садржајима. 24. јуна 1978. постављен је камен темељац и након бројних потешкоћа 4. новембара 1985. зграда Дома здравља је коначно завршена. Годину дана пре усељења у нови објекат, 31. децембра 1984. Дом здравља се поново мења. Уместо некадашње три организације сада је Дом здравља сачињен од осам радних јединица, и то; Општа медицина; Зубно-здравствена заштита; Дечја диспанзерска служба; Диспанзер за жене; Специјалистичка служба Диспанзер за медицину спорта и здравствену заштиту студената; Хигијенско – епидемиолошка и поливалентна патронажа; РЈ за правно-економске послове и развојно – техничка служба. Пре усељења у нови објекат дужност директор преузима др Властимир Митић, и на челу ове здравствене институције остаје до фебруара 2000. Затим настају бројне смене у руководству дома здравља и дужност директора обављају; др Братислав Стојковић, др Димчо Христов, др Тугомир Поповић, др Драгослав Бошковић и др Мирјана Миловановић. Дом здравља данас Данас је Дом здравља Ниш највећа здравствена установа овог типа у Србији која збрињава око 300.000 становника нишке општине, али и велики део становника југоисточне Србије. Дом здравља је модерна установа коју сачињавају следеће организационе јединице; 1. Стручни колегијум (саветодавно тело, директора (чији је задатак разматрање одређених стручних и организационих питања из делокруга рада Дома здравља); 2. Управни одбор и три синдиката, 3. Десет организационих јединица; Општа медицина, Здравствена заштита деце и омладине, Здравствена заштита жена, Стоматолошка заштита, Специјалистичко консултативна и дијагностичка служба, Лабораторијска и рендген дијагностика, Кућно лечење и медицинска нега, Превентивна здравствена заштита, Медицина спорта и Правно-економска и развојно-техничка јединица. Види још Клинички центар Ниш Војна болница Ниш Референце Спољашње везе Медији везани за Дом здравља Ниш на Викимедијиној остави Званична презентација