NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kadinjača

Kadinjača (en serbe cyrillique : Кадињача) est un mémorial situé sur le territoire du hameau de Zaglavak près d'Užice, en Serbie. Construit en deux phases en 1950 et en 1979, il est inscrit sur la liste des monuments culturels d'importance exceptionnelle de la république de Serbie. Emplacement La colline de Kadinjača se trouve à 10 km au nord-ouest d'Užice, sur la route qui conduit à Bajina Bašta. Histoire Le mémorial célèbre le souvenir des combats de novembre 1941 menés par le Bataillon des travailleurs d'Užice, qui était constitué de Partisans communistes yougoslaves et commandé par Andrija Đurović, contre les forces nazies qui voulaient réduire la poche de résistance que constituait la république d'Užice, aux mains des hommes de Tito. Les soldats du bataillon yougoslave furent tués lors de la bataille de Kadinjača, le 29 novembre 1941. Site Sur le site de Kadinjača, un premier ensemble mémoriel a été construit en 1952, avec l'érection d'un monument en forme de pyramide sous lequel se trouve une crypte abritant les dépouilles des soldats tués lors de la bataille de Kadinjača. Le site a connu une extension importante en 1979, qui lui a donné son apparence actuelle. Le projet a été conçu par l'architecte Aleksandar Đokić et réalisé par le sculpteur Miodrag Živković. L'ensemble mémoriel a été officiellement inauguré par le président yougoslave Josip Broz Tito le 23 septembre 1979. Un musée présente plus de trois cents objets et documents liés aux soldats du bataillon, papiers personnels ou d'archive, photographies et armes. Sur le mémorial lui-même sont inscrits des vers du poète Slavko Vukosavljević, originaire d'Užice : « Ô mon pays natal, le savais-tu ? Tout un bataillon a été tué... Sang rouge et fleuri Qui transperce la neige, froide et blanche. La nuit, la neige a recouvert cela aussi. Mais, au sud... Marche militaire... Quatorze kilomètres s'effondreront, Mais jamais ne le fera Kadinjača. » Références Voir aussi Articles connexes République d'Užice Seconde Guerre mondiale en Serbie Liens externes (sr) Notice - site du musée national d'Užice (en) Photographies du site Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de la Seconde Guerre mondiale Portail de la sculpture
Спомен-комплекс Кадињача

Спомен-комплекс Кадињача код Ужица, на превоју између села Волујац и Заглавак, сведочи о новембарским данима 1941. године када су припадници Радничког батаљона Ужичког партизанског одреда, којим је командовао Андрија Ђуровић, пружили жесток отпор далеко надмоћнијем непријатељу који је у том периоду спроводио офанзиву на ослобођену територију „Ужичке републике“. Борци Радничког батаљона храбро су страдали у бици на Кадињачи 29. новембра 1941. године. Непријатељске снаге су пробиле последњу одбрану слободног Ужица, али хероизам тих јунака остао је упамћен у временима која су уследила. Спомен-комплекс Кадињача се налази у саставу Народног музеја Ужице. Меморијални природни споменик Спомен комплекс Кадињача представља меморијални природни споменик. Проглашен је 1979. године за споменик културе од изузетног значаја за Републику Србију. Опис Сам комплекс представља сложену архитектонско-музеолошку целину који чини низ сегмената грађених у периоду између 1952. и 1979. године. У првој фази, године 1952. на Кадињачи је подигнут споменик пирамидалног облика под којим се налази костурница у којој почивају посмртни остаци припадника Радничког батаљона страдалих током битке на Кадињачи. Знатно проширење и обогаћење комплекс је доживео 1979. године када је, по пројекту чији су аутори вајар Миодраг Живковић и архитекта Александар Ђокић, окончано његово уређење чиме је он добио свој данашњи изглед. Читав меморијални комплекс свечано је отворио председник Републике Јосип Броз Тито 23. септембра 1979. године. Комплекс се састоји од три целине: амфитеатар Ужичке републике алеја Радничког батаљона висораван слободе Посебан сегмент комплекса чини музејска поставка у Спомен дому, са преко три стотине аутентичних предмета и докумената махом у вези са припадницима Радничког батаљона. У питању су лични документи, фотографије, архивска грађа, оружје и други тродимензионални експонати. На Меморијалном споменику су записани стихови ужичког песника Славка Вукосављевића: Партизанов дрворед Као део спомен комплекса, наспрам споменика, 1984. године, приликом смотре партизана Југославије, подигнут је парк са 88 стабала у част Јосипа Броза Тита, као знак сећања на године његовог живота, са примерцима трофејног артиљеријског оруђа. Галерија Види још Битка на Кадињачи Раднички батаљон Референце Литература Спољашње везе Фотографије Кадињаче Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (15. јул 2011) Обнавља се Кадињача („Политика“, 25. јануар 2012) Spomen Kompleks Kadinjača Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (12. мај 2024)
University of Kragujevac Faculty of Agronomy

The University of Kragujevac Faculty of Agronomy at Čačak (Serbian: Агрономски Факултет у Чачку Универзитета у Крагујевцу, romanized: Agronomski fakultet u Čačku Univerziteta u Kragujevcu), located in Čačak, Serbia, is one of the educational institutions of the University of Kragujevac. The school's programs cover agronomy, food technology, fruit picking, viticulture, zootechnics and other aspects of the agronomy studies. The school offers undergraduate studies, Master degree studies, and doctoral studies. History The faculty began its operations on 9 October 1978. In 2018, it celebrated its 40-year anniversary. Notable alumni Snežana Bogosavljević Bošković, Serbian politician References External links Official website
Агрономски факултет Универзитета у Крагујевцу

Агрономски факултет Универзитета у Крагујевцу акредитована је државна високошколска и научноистраживачка установа у саставу Универзитета у Крагујевцу. Налази се у Чачку. Историјат Агрономски факултет у Чачку започео је с радом 9. октобра 1978. године. Почетну кадровску основу за рад дали су Институт за воћарство у Чачку, Институт за стрна жита у Крагујевцу и Виша пољопривредна школа у Чачку. Делатност Образује кадрове за пољопривредну производњу и прехрамбену индустрију. Обавља научноистраживачку делатност у области биотехничких наука - биотехнологије, пољопривреде и технолошког инжењерства. Врши трансфер најновијих научних сазнања у привреду и друштво Студије Образовна одн. наставна делатност обавља се у складу са Законом о високом образовању Републике Србије, Статутом Универзитета у Крагујевцу, Статутом Агрономског факултета у Чачку и принципима Болоњске декларације, у оквиру следећих академских студијских програма Основне академске студије (студије првог степена) Општа агрономија (240 ЕСПБ) Прехрамбена технологија (240 ЕСПБ) Воћарство и виноградарство (240 ЕСПБ) Зоотехника (180 ЕСПБ) Мастер академске студије (студије другог степена) Агрономија (60 ЕСПБ) Прехрамбена технологија (60 ЕСПБ) Докторске академске студије (студије трећег степена) Агрономија (180 ЕСПБ) Катедре Наставне и научноистраживачке активности организоване су у оквиру 9 катедри: Катедра за ратарство и повртарство Катедра за воћарство и виноградарство Катедра за сточарство и технологију прераде анималних сировина Катедра за биологију, микробиолошку биотехнологију и заштиту биља и производа Катедра за земљиште и механизацију Катедра за хемију и хемијско инжењерство Катедра за прехрамбену технологију Катедра за математику, физику и техничке науке Катедра за организационо-економске науке Научни и стручни скупови Факултет организује следеће скупове: Научно-стручни симпозијум с међународним учешћем Саветовање о биотехнологији (првобитно, до 2002. године: Зимска школа за агрономе), од 1996. године Студентску конференцију Смотра научних радова студената агрономије, од 1998. године Симпозијум с међународним учешћем Пољопривреда и локални развој, који се одржава у Врњачкој Бањи, од 2002. године - као суорганизатор Издавачка делатност Поред уџбеничке литературе, монографија, књига и осталих публикација од значаја за наставни и образовни рад, Агрономски факултет у Чачку објављује зборнике радова са скупова које организује, као и резултате научноистраживачких пројеката. Од 1996. године, издаје научни часопис Acta Agriculturae Serbica. Види још Универзитет у Крагујевцу Списак факултета у Србији Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Vizura Sports Center

Vizura Sport Center was an indoor sports arena in Belgrade, Serbia. Built in 2002 and located in the New Belgrade municipality on Tošin Bunar Street, it has a seating capacity for 1,500. The arena is licensed for professional basketball, volleyball and table tennis. It is the home arena of basketball clubs KK Mega Vizura. The arena was demolished in 2023. See also List of indoor arenas in Serbia References External links Vizura Hall (in Serbian)
СЦ Визура

Спортски центар Визура спортски је центар и дворана у Београду, главном граду Србије. Смештен је у општини Нови Београд у улици Тошин бунар. Центар је саграђен 2002. и има 1.500 места за седење. Служи за професионалну кошарку, одбојку и стони тенис. Домаћа је дворана кошаркашког клуба Визура. Референце Спољашње везе Званични профил на Fitpas-у Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (1. март 2020)
Stadion Voždovac

Das Stadion Voždovac (serbisch-kyrillisch Стадион Вождовац) ist das Fußballstadion des serbischen Fußballclubs FK Voždovac, das in der Altstadt der Hauptstadt Belgrad, genauer im Stadtbezirk Voždovac beheimatet ist. Es handelt sich hierbei um ein einzigartiges Objekt, vor allem weil sich das Stadion auf dem Dach eines Einkaufszentrums befindet, namens Stadion Shopping Center. Als größtes Einkaufszentrum in Südosteuropa, sowie als das erste Objekt dieser Art in Europa, ist es eine neue und begehrte touristische Attraktion der serbischen Hauptstadt. Die Anlage trägt den Spitznamen Zmajevo gnezdo (deutsch Das Drachennest). Geschichte Zwischen 2011 und 2013 entstand im Belgrader Bezirk Voždovac ein neues Einkaufszentrum. Das Projekt wurde vom österreichischen Immobilienentwickler „Krammer & Wagner & Illmaier“ realisiert, dabei wurden insgesamt 50 Millionen Euro in den Bau des Gebäudekomplexes investiert. Auf der Fläche, auf der das heutige Bauwerk errichtet wurde, befand sich zuvor das alte Stadion des Vereins, das 1912 erbaut und 2011 abgerissen wurde. Das heutige Stadion wurde im Einklang mit den wirtschaftlichen, sozialen und Umweltschutznormen der UEFA gebaut. Seine Kapazität ist für etwa 5.200 Zuschauer projektiert und befindet sich 40 Meter über der Erdoberfläche, womit es einzigartig in Europa ist. Im September 2012 stattete das deutsche Unternehmen Polytan das Spielfeld mit modernsten Kunstrasen aus, dem LigaTurf RS Pro CoolPlus. Weblinks stadionsc.rs: Das Stadion auf der Website des Einkaufszentrums (englisch) fkvozdovac.rs: Das Stadion auf der Website des FK Voždovac (serbisch)
Voždovac Stadium

Voždovac Stadium (Serbian: Стадион ФК Вождовац / Stadion FK Voždovac), commercially known as the Stadion Shopping Center, is a football stadium in Voždovac district of Belgrade, Serbia, that is the home ground of FK Voždovac. One of a few rooftop stadiums in the world designed for professional football, it was built on the top of a shopping mall and opened in August 2013. History After the old venue of Voždovac was demolished, the new stadium began construction in 2011 along with the establishment of a new shopping center in the Zaplanjska street in Voždovac. It has a seating capacity of 5,175. The stadium meets all UEFA standards for qualifying matches in the UEFA Europa League and the UEFA Champions League. Gallery See also List of football stadiums in Serbia References External links
Estadio Voždovac

El Stadion Voždovac (en serbio cirílico: Стадион Вождовац) es un estadio de fútbol ubicado en el municipio de Voždovac en la ciudad de Belgrado, Serbia. El recinto fue inaugurado el 31 de agosto de 2013 y reemplazo al antiguo estadio Dejan Majić construido en 1912 y demolido en 2011, el estadio alcanza una capacidad para 5.300 personas, todas ellas sentadas, el estadio es propiedad del club local FK Voždovac Belgrado que compite actualmente en la Primera Liga Serbia.​ Véase también Anexo:Estadios de fútbol de Serbia Referencias Enlaces externos Стадион Младост - Stadion Mladost
Stadion FK Voždovac

Le stade FK Voždovac (en serbe cyrillique : Cтадион ФК Вождовац, et en serbe latin : Stadion FK Voždovac), est un stade de football situé dans la municipalité de Voždovac, à Belgrade, en Serbie. Histoire L'ancien stade est démoli en 2011. Le nouveau stade, d'une capacité d’accueil de 5300 spectateurs, est inauguré en août 2013. Ce nouveau stade remplit les normes pour recevoir des rencontres de Ligue des champions ou de Ligue Europa. Le stade possède la particularité d'être construit sur le toit d’un centre commercial (sur trois niveaux avec boutiques, supermarché et bureaux), en plein cœur du quartier de la municipalité de Voždovac. Références Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du football Portail de Belgrade
Bojan Majiċ Stadion

Il Bojan Majiċ Stadion (in serbo Стадион "Бојан Мајић"), anche detto Tržni Centar Stadion (in serbo Стадион Тржни центар, letteralmente "Stadio Centro Commerciale") o Stadio Voždovac è uno stadio situato a Voždovac, nell'area metropolitana di Belgrado, in Serbia. Lo stadio, oggi intitolato a Bojan Majiċ, giovane tifoso ucciso sul treno Belgrado - Bar mentre si recava ad assistere alla partita della sua squadra contro i montenegrini del FK Zeta Golubovci, è un modernissimo impianto sportivo, costato all'incirca 22 milioni di Euro e costruito sul tetto del nuovo centro commerciale di Voždovac, a Zaplanjska 32. Ha sostituito il vecchio stadio, demolito nel 2011. Le tribune sono interamente coperte, il terreno è in erba sintetica, ha una sala conferenza, una sala riunioni e ha ottenuto la licenza per gli incontri di UEFA Champions League ed UEFA Europa League. È stato inaugurato in occasione dell'incontro di Superliga del 31 agosto 2013 contro l'FK Jagodina, terminato 1-1.
Stadion FK Voždovac

Stadion FK Voždovac – stadion piłkarski w Belgradzie, stolicy Serbii. Historia Został otwarty 31 sierpnia 2013 roku. Może pomieścić 5174 widzów. Swoje spotkania rozgrywają na nim piłkarze klubu FK Voždovac. Ewenementem obiektu jest fakt, iż znajduje się on na dachu centrum handlowego. Poprzednim obiektem, na którym swoje spotkania rozgrywała drużyna FK Voždovac był stadion im. Bojana Majicia. Obiekt ten na początku 2011 roku został zlikwidowany, a na jego miejscu rozpoczęto budowę centrum handlowego „Stadion”. Częścią nowego obiektu miał być nowy stadion dla klubu FK Voždovac, usytuowany na dachu tego centrum handlowego. Otwarcie galerii handlowej miało miejsce 25 kwietnia 2013 roku, stadion został natomiast zainaugurowany nieco później, 31 sierpnia 2013 roku, a na otwarcie gospodarze zremisowali w meczu ligi serbskiej z zespołem FK Jagodina 1:1. Obiekt wyposażony jest w sztuczną murawę oraz oświetlenie. Przypisy
Voždovac Stadium

Estádio Voždovac ( em sérvio: Стадион ФК Вождовац / Stadion FK Voždovac ), também conhecido como Stadion Shopping Center, é um estádio de futebol em Belgrado, na Sérvia, e é a casa do Voždovac Belgrado . Um dos poucos estádios com cobertura do mundo, foi construído no topo de um shopping center em Voždovac e inaugurado em agosto de 2013. Referências
Стадион Вождовац

Стадион Вождовац је фудбалски стадион у Београду, Србија. На њему своје домаће утакмице игра ФК Вождовац. Стадион је смештен на четвртом нивоу тржног центра у Заплањској улици и направљен је по стандардима УЕФА. Има 5.174 седећих места, покривене све четири трибине и рефлекторе. Сам терен је на 24 метара изнад тла, а последњи ред трибина на 45. Стадион је отворен лигашком утакмицом Вождовца са Јагодином у оквиру 4. кола Суперлиге, 31. августа 2013. То је истовремено била и прва утакмица Суперлиге играна на вештачкој трави. Види још Списак фудбалских стадиона у Србији Референце Спољашње везе Стадион на сајту ФК Вождовац
Voždovac Stadion

Voždovac Stadion (serbiska: Стадион ФК Вождовац/FC Vozdovac Stadion), även känd som Stadion Shopping Center, är en fotbollsstadion i Belgrad, Serbien. Stadion har en unik placering eftersom den är belägen på taket till ett köpcenter. Efter att den gamla stadion i Voždovac revs började den nya stadion byggas 2011 tillsammans med etableringen av ett nytt köpcentrum på Zaplanjska-gatan i Voždovac. Stadion har en publikkapacitet på 5 175 åskådare, och uppfyller alla Uefas kriterier för matcher i Europa Conference League, Europa League och Champions League. Referenser
Вождовац (стадіон)

Стадіон Вождовац (серб. Стадион Вождовац) — футбольний стадіон сербського футбольного клубу «Вождовац», розташований у старому місті столиці Белграда, в районі Вождовац. Це унікальний об'єкт, тим паче, що стадіон розташований на даху торгового центру «Стадіон». Будучи найбільшим торговим центром у Південно-Східній Європі, а також першим об'єктом такого роду в Європі, він є новою та популярною туристичною визначною пам'яткою сербської столиці. Центр отримав назву Змаєве гніздо (Драконове гніздо). Історія Новий торговий центр був побудований у районі Вождовац у Белграді в період з 2011 по 2013 рік. Проєкт реалізував австрійський девелопер «Krammer & Wagner & Illmaier», який інвестував у будівництво комплексу 50 мільйонів євро. На місці, де зведена нинішня будівля, раніше знаходився старий стадіон клубу, побудований у 1912 році й знесений у 2011 році. Нинішній стадіон побудований відповідно до економічних, соціальних та екологічних стандартів УЄФА. Він розрахований на 5 200 глядачів і знаходиться на висоті 40 метрів над рівнем землі, що робить його унікальним в Європі. У вересні 2012 року німецька компанія Polytan обладнала поле сучасним штучним покриттям LigaTurf RS Pro CoolPlus. Примітки Посилання stadionsc.rs: стадіон на сайті торгового центру (англ.) fkvozdovac.rs: Стадіон на вебсайті FK Voždovac (серб.)
Naravni mostovi v kanjonu Vratne

Naravni mostovi v kanjonu Vratne (srbsko Prerasti u kanjonu Vratne) oz. Vratnjanska vrata (srbsko Vratnjanske kapije) so geomorfološki naravni spomenik v vzhodnem delu Srbije blizu vasi Vratna v občini Negotin, ki obsega tri naravne mostove nad reko Vratno v bližini istoimenskega samostana. Naravni mostovi so nastali zaradi različnih kraških pojavov in so največji in najvišji tovrstni mostovi v Evropi. Območje, ki poleg naravnih mostov obsega tudi njihovo okolico na pogorju Miroč je bilo za naravni spomenik razglašeno z odlokom leta 2014. Opis V soteski reke Vratne se nahajajo trije naravni mostovi, dva v bližini samostana in tretji nekoliko dlje po toku navzgor. Do njih pridemo po markirani planinski poti, ki je nekoč potekala skozi samostansko območje, danes pa se sprva vzpne po pobočju in samostan zaobide. Pri najnižjemu malemu naravnemu mostu se pot ponovno približa rečni strugi. Mostovi imajo naslednje značilnosti: Mali naravni most oz. Mala vrata se nahaja približno 200 metrov gorvodno od samostana in je dolg 15 metrov. Širina odprtine je 33 metrov, višina 34 metrov, debelina oboka nad odprtino pa 10 metrov; Veliki naravni most oz. Velika vrata se nahaja približno 100 metrov gorvodno od Malega naravnega mostu in je dolg 45 metrov. Širina odprtine je 23 metrov, višina 26 metrov, debelina oboka nad odprtino pa 30 metrov; Suhi naravni most oz. Suha vrata se nahaja približno dva kilometra gorvodno od preostalih mostov in je dolg 34 metrov. Širina odprtine je 15 metrov, višina 20 metrov, debelina oboka nad odprtino pa 10 metrov. Ime je dobil po dejstvu, da Vratna poleti petdeset metrov gorvodno od mostu presahne in se kasneje spet pojavili in ponikne, preden dokončno priteče na površje. Mostovi so različnega izvora. Medtem ko sta prva dva ostanka nekdanje rovne jame, skozi katero je tekla Vratna in katere del oboka se je udrl med njima, je tretja nastala kot posledica ponikanja reke. V njegovi bližini je bilo odkritih več drugih kraških pojavov ter tri še ne povsem raziskane jame. Galerija Sklici Zunanje povezave UNESCO Geopark Đerdap - Naravni mostovi v kanjonu Vratna (v srbščini)
Прерасти у кањону Вратне

44° 23′ 00″ С; 22° 20′ 14″ И Прерасти у кањону Вратне или Вратњанске капије су геоморфолошки споменик природе Републике Србије, смештен у њеном источном делу, у општини Неготин који се састоји од три прерасти. То су највеће и највише прерасти у Европи , а познати су као Вратњанске капије. Споменик природе обухвата три прерасти, тј. природно настале стеновите мостове изнад реке Вратне и њихово окружење у области Мироч планине. Прерасти су природно настали камени мостови крашком ерозијом. У близини се налази и Манастир Вратна. Локација Природно добро Споменик природе «Прерасти у кањону Вратне» налази се у источној Србији, на источној страни Велиог Гребена, на реци Вратни, притоци Слатинске реке, која се улива у Дунав, у Неготинској крајини. Припада општини Неготин, катастарским општинама Вратна и Јабуковац. Опис прерасти У клисури реке Вратне постоје три природна камена моста, два у близини самог манастира и трећи, удаљенији, у дубини речне клисуре. До њих се долази обележеном планинарском стазом, која је раније пролазила кроз сам манастир, док се данас обилази манастирско имање и до реке се стиже код најниже положене Мале прерасти. Три прерасти имају следећа обележја : Мала прераст је удаљена око 200 метара узводно од манастира и њена дужина је 15 метара. Ширина њеног отвора износи 33 метра, висина 34 метра, док је дебљина свода изнад отвора 10 метара; Велика прераст је удаљена око 100 метара изнад Мале прерасти и њена дужина је 45 метара. Ширина њеног отвора износи 23 метра, висина 26 метра, док је дебљина свода изнад отвора 30 метара; Сува прераст се налази око два километра узводно од Мале и Велике прерасти и њена дужина је 34 метара. Ширина њеног отвора износи 15 метра, висина 20 метра, док је дебљина свода изнад отвора 10 метара. Свој назив је добила по томе што Вратна у летњем делу године понире педесетак метара узводно од ње, да би се касније појавила и још једном нестала, пре него што поново избије из стене и настави даље да тече површином земље. Саме прерасти су различитог порекла. Док су прве две остаци некадашње тунелске пећине кроз коју је текла Вратна и чији се део свода између њих урушио, дотле је трећа настала услед понирања реке. У њеној близини откривено је још примера крашког рељефа, три неистражене пећине, од којих је једна најдужа, друга обилује тунелима и ходницима, а у трећој се налази језерце . Јован Цвијић је закључио да су ови прерасти некада били део огромне пећине коју је обликовала подземна река. Флора и фауна Досадашња истраживања су показала да на овом подручју расте 310 различитих биљних врста у 10 биљних заједница, од којих су многе ендемити или реликти који потичу још из доба терцијара. Нарочито су интересантне реликтне полидоминантне шуме клисурастог дела Вратне, као и вегетација кречњачких стена. Режим заштите Споменик природе „Прерасти у кањону Вратне” је проглашен уредбом из 2014. године . Управљач Управљач заштићеног подручја Споменика природе Прерасти у кањону Вратне је ЈП "Србијашуме", Нови Београд. Референце Види још Прераст Река Вратна Манастир Вратна Прераст Шупља стена Спољашње везе УНЕСКО геопарк Ђердап - Прерасти у кањону Вратне
Бабин зуб

Бабин зуб (на сръбски: Бабин зуб) е връх в Стара Планина, югоизточна Сърбия, с височина 1758 метра. Формата му е причудлива, защото върхът се издига вертикално в небето във формата на кучешки зъб (откъдето е получил името си). На Бабин зуб се намира Ски център Стара планина. Галерия
Babin zub

Der Babin zub (dt.: Großmutters Zahn, kyrillisch: Бабин зуб) ist ein Gipfel im Balkangebirge, in Südostserbien. Seine Höhe beträgt 1780 m, seine Form ist bizarr, denn der Gipfel steigt in Form eines Eckzahnes senkrecht in den Himmel (wonach er seinen Namen erhielt). Am Babin zub entsteht ein neues Skizentrum. Weblinks