NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Зегеберг

Зегеберг (нем. Segeberg, н.-нем. Sebarg) — район в Германии. Центр района — город Бад-Зегеберг. Район входит в землю Шлезвиг-Гольштейн. Занимает площадь 1344,39 км². Население — 256 671 чел. Плотность населения — 191 человек/км². Официальный код района — 01 0 60. Район подразделяется на 95 общин. Города и общины Бад-Брамштедт (13 342) Бад-Зегеберг (15 975) Боштедт (4564) Эллерау (5417) Хенштедт-Ульцбург (26 183) Кальтенкирхен (19 691) Нордерштедт (71 284) Траппенкамп (5076) Вальштедт (9391) Управления Управление Бад-Брамштедт-Ланд Армштедт (415) Бимёлен (927) Борстель (128) Фёрден-Барль (291) Фулендорф (392) Гроссенаспе (2845) Хаген (365) Хардебек (499) Хазенкруг (371) Хайдмор (330) Хицхузен (1271) Мёнкло (262) Веддельброк (1041) Вимерсдорф (1522) Управление Борнхёфед Борнхёфед (3495) Дамсдорф (252) Гённебек (496) Шмалензее (490) Штокзее (451) Тарбек (173) Тенсфельд (727) Управление Ицштедт Ицштедт (2225) Кайхуде (1117) Наэ (2370) Эринг (1302) Зет (1966) Зюльфельд (3382) Управление Кальтенкирхен-Ланд Альфеслоэ (2525) Хартенхольм (1777) Хазенмор (706) Лентфёрден (2289) Нютцен (1135) Шмальфельд (1903) Управление Кисдорф Хютблек (364) Каттендорф (923) Кисдорф (3450) Эрсдорф (867) Зиферсхюттен (1180) Штруфенхюттен (1107) Штуфенборн (901) Вакендорф II (1408) Винзен (412) Управление Лецен Барк (986) Бебензее (588) Фредесдорф (353) Грос-Ниэндорф (645) Хёгерсдорф (411) Кюкельс (435) Лецен (1638) Мёцен (447) Неферсдорф (709) Швиссель (229) Тодесфельде (1021) Виттенборн (833) Управление Риклинг Дальдорф (725) Грос-Куммерфельд (2002) Хайдмюлен (688) Латендорф (602) Риклинг (3386) Управление Трафе-Ланд Баренхоф (211) Блунк (584) Бюнсдорф (362) Дреггерс (54) Фаренкруг (1653) Гешендорф (527) Глазау (970) Грос-Рённау (582) Клайн-Гладебрюгге (588) Клайн-Рённау (1427) Кремс II (441) Негернбётель (1046) Немс (590) Нойенгёрс (840) Пронсторф (1710) Рольсторф (1128) Шаккендорф (814) Ширен (280) Зеедорф (2236) Штипсдорф (226) Штрукдорф (257) Трафенхорст (203) Трафенталь (540) Вакендорф I (428) Веде (1017) Вензин (817) Вестерраде (467) Ссылки kreis-segeberg.de Официальная страница
Kreis Segeberg

Kreis Segeberg är ett distrikt (Landkreis) i mellersta delen av det tyska förbundslandet Schleswig-Holstein. Administrativ indelning I förvaltningsrättslig mening finns i modern tid ingen skillnad mellan begreppet Stadt (stad) gentemot Gemeinde (kommun). Amtsfria städer och kommuner Amt i Kreis Schleswig-Flensburg Referenser
Зегеберг

Зегеберг (нім. Segeberg) — район у Німеччині, у складі федеральної землі Шлезвіг-Гольштейн. Адміністративний центр — місто Бад-Зегеберг. Населення Населення району становить 278 007 осіб (станом на 31 грудня 2020). Адміністративний поділ Район складається з 5 самостійних міст, 2 самостійних громад, а також 88 громад (нім. Gemeinden), об'єднаних в 8 об'єднань громад (нім. Ämter). Дані про населення наведені станом на 31 грудня 2020. Зірочками (*) позначені центри об'єднань громад. Об'єднання громад: Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Зегеберг Офіційний сайт [Архівовано 13 серпня 2006 у Wayback Machine.]
Langeneß

Langeneß (frisó septentrional Nees, danès Langenæs) és una de les illes Halligen (Illes Frisones) que forma un municipi del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Pellworm, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. Comprèn també l'illa d'Oland, a través de la qual és comunicada per ferrocarril fins a Dagebüll. També té una escola primària. El 31 de desembre del 2023 tenia 125 habitants. Galeria d'imatges Referències
Langeneß (Gemeinde)

Langeneß [laŋəˈnɛs] (dänisch Langenæs, nordfriesisch Nees) ist eine Gemeinde im Kreis Nordfriesland in Schleswig-Holstein. Das Gemeindegebiet umfasst neben der Hallig Langeneß auch die Hallig Oland. Geographie und Geschichte Vor der Burchardiflut von 1634 bildeten die Halligen Langeneß, Oland und weitere Landmassen die Hallig Alt-Langeneß. Im Jahr 1802 bestand das heutige Langeneß noch aus drei einzelnen Halligen: Langeneß (Osten), Butwehl (Südosten) und Nordmarsch (Westen), die bis zum Jahr 1869 durch Dammbauten, Lahnungen und natürlichen Anwuchs zusammenwuchsen. Der ursprüngliche Name der zusammengewachsenen Insel lautete Nordmarsch-Langeneß. Butwehl ist möglicherweise die in Waldemars Erdbuch erwähnte Insel Hwäler. Langeneß wurde über die Jahrhunderte kleiner. Vor der Flut von 1825 wurden noch 70 Häuser und 187 Einwohner gezählt. 1850 standen auf 14 Warften 50 Häuser, 1905/06 30 Häuser. 1873 war die Hallig 1179 ha groß. Nach der Vermessung von 1882 waren es nur noch 1025 ha. Heute ist Langeneß mit einer Länge von etwa 10 km, einer Breite von bis zu 1400 m und einer Gesamtgröße von 956 ha die größte der Halligen. Die Hallig Oland ist etwa 2,9 km lang und bis zu 980 m breit. 1941 wurden die bis dahin selbstständigen Gemeinden Nordmarsch (frühere Hallig Nordmarsch), Langeneß (frühere Halligen Langeneß und Butwehl) und Oland zu einer Gemeinde Langeneß zusammengelegt. Die Verwaltung befindet sich auf Pellworm, da die Gemeinde Langeneß zum Amt Pellworm gehört und keine eigene Verwaltung besitzt. Die Gemeinde Langeneß hat 118 Einwohner, davon auf Langeneß rund 100, die auf 17 Warften in 58 Haushalten leben, die in der folgenden Tabelle von Ost nach West dargestellt sind. Die Angaben beziehen sich auf die letzte Volkszählung vom 25. Mai 1987, da Bevölkerung und Haushalte nicht auf Wohnplatzebene fortgeschrieben werden. Die größte Warft auf der Hallig Langeneß ist die Ketelswarf, wo sich auch das Tourismusbüro befindet. Politik Gemeindevertretung Bei der Kommunalwahl am 14. Mai 2023 wurden insgesamt 7 Sitze vergeben. Von diesen erhielten die BLLO, die WGL a und die WGL B zwei Sitze und die 1. WGL einen Sitz. Bürgermeisterin Bürgermeisterin ist seit 2023 Heidi Petersen (BLLO). Ihre Vorgänger waren Heike Hinrichsen (WGLA, 2013–2023) und Fiede Nissen (WGLA, 2008–2013). Persönlichkeiten Boye Richard Petersen (1869–1943), Windjammer-Kapitän Johanna Sönnichsen (1881–1968), Landschaftsmalerin Bildergalerie TV 7 Tage... auf der Hallig, NDR-Dokumentation (2013) Weblinks Gemeinde Langeneß Einzelnachweise
Langeneß

Langeneß (German pronunciation: [laŋəˈnɛs] ; Danish: Langenæs; North Frisian: Nees) is a municipality in the district of Nordfriesland, in Schleswig-Holstein, Germany. It consists of the halligen (islands) Langeneß and Oland. Before the flood of 1634, the two islands were directly attached. Langeneß itself has 16 Warften and is the largest Hallig. It has about 100 inhabitants and 58 households. There is a junior school and an information centre providing information about the national park and the Wadden-Sea at Peterswarf. A railway connects Langeneß to the mainland at Dagebüll via Oland for people who live on the islands. There is also a daily ferry service of W.D.R. References External links Media related to Langeneß at Wikimedia Commons Official website (in German)
Langeneß

Langeneß (en danés, Langenæs; en frisón del norte, Nees) es un municipio situado en el distrito de Nordfriesland, en el estado de Schleswig-Holstein, Alemania. Tiene una población estimada, a fines de septiembre de 2022, de 134 habitantes.​ Consiste en las halligen (islas) de Langeneß y Öland. Antes de la inundación de 1634 las dos islas se conectaban directamente. Langeness en sí tiene 16 warften y es la hallig (isla) más grande del área. Hay una escuela primaria y un centro de información proporciona datos sobre el parque nacional y el mar de Wadden, en Peterswarf. Existe un ferrocarril que la conecta con el continente en Dagebüll a través de Öland. Un ferry ofrece un servicio diario a la parte continental. Véase también Geografía de Alemania Geografía de Europa Referencias
Langeneß

Langeneß [laŋəˈnɛs] (Langenæs en danois, Nees en frison septentrional) est une commune de l'arrondissement de Frise-du-Nord (Kreis Nordfriesland) dans le Land de Schleswig-Holstein. Elle est située sur la plus grande des dix îles allemandes des Halligen. Géographie Le territoire de la commune englobe, en plus de l'île Hallig Langeneß, également l'île Oland. Les localités de la commune sont construites sur 17 collines artificielles, les Warften, dont 16 se trouvent sur Langeneß et une sur Oland. Histoire Avant la grande onde de tempête de 1634 qui dévasta la côte de la Frise septentrionale, Langeneß et Oland formaient une seule île. L'île de Langeneß était encore constituée de trois îles différentes en 1802 : Langeneß à l'est, Butwehl au sud-est et Nordmarsch à l'ouest. En 1869 les trois îles étaient reliées entre elles à la suite de la construction de digues et du drainage naturel. Aujourd'hui, Langeneß et Oland sont reliées à Dagebüll, qui se trouve sur le continent, par rail avec un train à voie étroite (Halligbahn Dagebüll–Oland–Langeneß (de)) qui circule sur une digue. Voir aussi Liens externes Site officiel Portail du Schleswig-Holstein Portail de la mer du Nord
Langeneß

Langeneß è un comune di 121 abitanti dello Schleswig-Holstein, in Germania. Appartiene al circondario (Kreis) della Frisia Settentrionale (targa NF) ed è parte della comunità amministrativa (Amt) di Pellworm. Il territorio comunale comprende due Halligen, Langeneß e Öland. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Langeneß Collegamenti esterni Sito ufficiale, su langeness.de.
Langeneß (gemeente)

Langeneß (Deens: Langenæs, Noord-Fries: Nees) is een gemeente in de Duitse deelstaat Sleeswijk-Holstein, en maakt deel uit van de Kreis Noord-Friesland. Langeneß telt 129 inwoners. De gemeente bestaat uit twee eilanden: Langeneß en Oland. Beide zijn Halligen. Externe link Website van Oland en Langeness
Langeneß

Langeneß (fryz. Nees, duń. Langenæs) – gmina i wyspa w Niemczech w kraju związkowym Szlezwik-Holsztyn, w powiecie Nordfriesland, wchodzi w skład Związku Gmin Pellworm. Bibliografia Statistisches Amt für Hamburg und Schleswig-Holstein, Hamburg, 2009
Лангенес

Лангенес (нем. Langeneß) — община в Германии, в земле Шлезвиг-Гольштейн. Входит в состав района Северная Фризия. Подчиняется управлению Пелльворм. Население составляет 123 человека (на 31 декабря 2010 года). Занимает площадь 11,57 км². Официальным языком в населённом пункте, помимо немецкого, является севернофризский. Фотографии Примечания Ссылки Официальная страница
Лангенес

Лангенес (њем. Langeneß) општина је у њемачкој савезној држави Шлезвиг-Холштајн. Једно је од 132 општинска средишта округа Нордфризланд. Према процјени из 2010. у општини је живјело 122 становника. Посједује регионалну шифру (AGS) 1054074. Географски и демографски подаци Лангенес се налази у савезној држави Шлезвиг-Холштајн у округу Нордфризланд. Општина се налази на надморској висини од 1 метара. Површина општине износи 11,6 km². У самом мјесту је, према процјени из 2010. године, живјело 122 становника. Просјечна густина становништва износи 11 становника/km². Референце Спољашње везе Званични сајт општине (језик: немачки) Њем. Савезни завод за статистику (језик: немачки) Стална конференција градова и општина (језик: немачки) KommOn Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (29. април 2014) - Информациони систем градова, општина и округа. (језик: немачки) План насеља на мапи (Mapquest)
Langeneß

Langeneß (nordfrisiska: Nees, danska: Langenæs) är en kommun och ort på ön Nordmarsch-Langeneß (eller enbart Langeneß) i Kreis Nordfriesland i förbundslandet Schleswig-Holstein i Tyskland. Kommunen ingår i kommunalförbundet Amt Pellworm tillsammans med ytterligare 3 kommuner. Referenser
Лангенес

Лангенес (нім. Langeneß) — громада в Німеччині, розташована в землі Шлезвіг-Гольштейн. Входить до складу району Північна Фризія. Складова частина об'єднання громад Пельворм. Займає усі 11,57 км2 площі однойменного острова, який належить до групи Північно-Фризьких островів. Населення становить 129 ос. (станом на 31 грудня 2020). Галерея Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Лангенес Офіційний сайт [Архівовано 25 травня 2006 у Wayback Machine.] (нім.)
Spiegelgrotte (Flensburg)

Die Spiegelgrotte befindet sich auf dem Museumsberg in Flensburg. Sie wurde um 1823 im Auftrag des Westindienkaufmanns Andreas Christiansen jun. errichtet. 2008 bis 2009 wurde sie renoviert. Es handelt sich um einen unterirdischen achteckigen, durch Spitzbogenblenden gegliederten Zentralbau, der ehemals mit 13 Spiegeln ausgekleidet war, um die Kammer unendlich groß aussehen zu lassen. Spekuliert wird, ob dieser Bau für Kulte der Freimaurerei in Flensburg diente. Die Spiegelgrotte steht unter Denkmalschutz. Literatur Ellen Redlefsen: Die Kunsttätigkeit der Flensburger Kaufleute Andreas Christiansen sen. und jun. und die Spiegelgrotte. In: Nordelbingen, 33 (1964), S. 13–44. Weblinks Einzelnachweise
Logehuset (Flensborg)

Logehuset i Flensborg er beliggende vest for byens centrum i Nørregravene (Nordergraben) på byens vestlige højdedrag. Den fredede bygning er tegnet af den nordtyske arkitekt Magnus Schlichting og blev indviet i 1903. Logebygningen er opført i nyklassicistisk stil, som tog udgangspunkt i antikkens arkitektur. Facaden minder om et græsk tempel med buer og søjler. Tympanonet er udsmykket med solen og Guds alseende øje. Over indgangsportalen ses den latinske ordsprog In Deo Spes (Vores håb i Gud). I øvre etage findes fest- og selskabslokalerne (Lille og Store Sal, Mozartsal), som kan lejes til private fester. I stueetagen ligger bygningens køkken og logesalen (templet), som er ikke tilgængelige for offentligheden. Glasmaleriet i opgangen viser Jesu Christi. I 1934 blev bygningen besat af Gestapo og blev senere solgt til kommunen. Først i 1950 blev bygningen (delvis) returneret til byens frimurere. Logebygningen i Nørregravene danner nu ramme for flere frimurerordner såsom Wilhelm zur nordischen Treue (stiftet 1969, navngivet efter den preussisk-tyske kajser Wilhelm 1.), Leuchte im Norden (stiftet 1930) og den kvindelige frimurerloge Zu den Nordischen Rosen (stiftet 2014) samt druidlogen Nordmark. Den nuværende frimurerloge Wilhelm zur nordischen Treue blev stiftet efter den dansk-tyske krig i 1869 og afløste den tidligere danske St. Johannesloge Frederik (stiftet 1862, navngivet efter den danske konge Frederik 7.). Frimurernes historie afspejler dermed også de nationalpolitiske konflikter i fjordbyen. Det nuværende logehus er ikke den første logebygning i byen. Allerede 1775 blev logebygningen i Slotsgade 35 bygget, som husede både byens daværende Christiansgarde, Frederiksgarde og den 1809 oprettede frimurer-loge Carl zur Hoffnung (Carl til håbet, blev senere opløst). Bygningen er nu i godtemplernes eje. 1862 oprettedes St. Johannesloge Frederik, som mødtes i logebygningen på Stuhrs Allee 16. Bygningen i Stuhrs Allé er nu i Skolenforeningens eje. Litteratur Franz Dethleffsen: Beitrag zur Geschichte der Freimaurerei in Flensburg 1809-1869, Meyer, 1928 Eksterne henvisninger Logehusets hjemmeside (tysk) Referencer
Logenhaus Flensburg

Das Logenhaus Flensburg befindet sich auf dem Museumsberg in Flensburg am Nordergraben 23. Das Kulturdenkmal dient heute der Freimaurerei Flensburgs. Es wurde in den Jahren 1902 bis 1903 erbaut. Auftraggeber war die zu den Freimaurern zählende Loge „Wilhelm zur nordischen Treue“. Die Pläne stammen vom Logenbruder Magnus Schlichting aus Neumünster. Zu den Stiftern zählte insbesondere der Reeder Heinrich Schuldt. Die Grundsteinlegung war am 24. Juni 1902, dem Johannistag, der in der Freimaurerei eine Rolle spielt. In den Jahren zuvor hatten die Flensburger Logen in der benachbarten Gartenwirtschaft „Bellevue“ getagt. Kurz darauf entstand auch das Flensburger Guttempler-Logenhaus in der Schloßstraße, das jedoch mit den Freimaurern nichts zu tun hat, sondern mit den sogenannten Guttemplern. Die Gestapo besetzte 1934 das Haus; es wurde später an die Stadt verkauft. Es folgten Nutzungen als Lager, als Heimatmuseum, als Luftschutzkeller während der Luftangriffe auf Flensburg sowie 1946–47 als Polizeipräsidium (vgl. Polizeidirektion Flensburg). Das Haus wurde im Dezember 1950 bei weiterer teilweiser Nutzung durch die Stadt zurückübertragen, die Nutzung als Museum endete 1955. 1974 erfolgte die Übergabe an die Große Landesloge der Freimaurer von Deutschland wegen der Kostenbelastung. Einzelnachweise Weblinks
Bøgmose

Bøgmose (dansk) eller Büchmoor (tysk) er en dels sumpet lyngmose beliggende vest for Isted i Sydslesvig. Mosen danner et større sammenhængende mose- og hedeområde, der også omfatter Hjalm Mose (Jalmer Moor) og Isted Hede. Den er omgivet af flere skove såsom Elmskov (Elmholz) i nord, Stenholt (Steinholz) i vest og Bøgholt, Grydeskov (Grüder Holz) og Isted Skov i syd. Bøgmose var førhen en lavvandet sø, der groede til og blev mosen. I dag udgør området et rekreativt naturområde med et værdifuldt dyre- og planteliv. Mod øst går Bøgmose over i hedelandskab. Området gennemskæres af flere veje og stier, som man kan vandre og cykle på. I juli 1850 kom det til kamphandlinger mellem danske og tyske tropper ved Bøgholt og Bøgmose (se Slaget ved Isted). Mosen blev tilsvarende flere gang nævnt i den danske generalstabs beretninger om Treårskrigen i 1848-1850 (Den dansk-tydske Krig i Aarene 1848-50) samt i Otto Vaupells beretninger. Noter
Fjolde Kirke

Fjolde Kirke er en sognekirke i Fjolde, en landsby beliggende mellem Husum og Slesvig by i Sydslesvig. Kirken er opført som kampestenkirke i senromansk stil i 1100-tallet. Kirken var i katolsk tid en velsøgt valfartssted. Kirken var dengang viet til Sankt Kristoffer. Kirken er især kendt for Fjolde-madonnaen, en gotisk skulptur fra midten af 1200-tallet, som viser en siddende madonna med barn. I 1901 erhvervede Musumsbjerget i Flensborg Fjolde-madonnaen, som nu er del af udstillingen. Kirken rummer siden 1980'erne en kopi, der er anbragt i en niche i korbuevæggen. Menigheden hører til Nordfrislands kirkekreds i den nordtyske evangelisk-lutherske landskirke. Eksterne henvisninger Menighedens hjemmeside Arkiveret 9. juli 2017 hos Wayback Machine
Svesing Kirke

Svesing Kirke er en sognekirke i Svesing få kilometer ud for Husum i Sydslesvig. Kirken er opført som kampestenkirke i romansk stil med skib og kor fra omtrent år 1200. Kirkens tykke mure henviser til kirkens funktion som forsvarskirke. Senere blev kirken udvidet med et gotisk vesttårn og et sydvendt våbenhus. Mens skibet har bjælkeloft, er koret udstyret med krydsribbehvælv. Udsmykningen af korbuen er sengotisk i lighed med altertavlen. Den enkle, romanske granitdøbefont er formodentlig fra 1200-tallet Krucifikset er fra 1623. Kirken var i katolsk tid viet til Apostlen Andreas. Menigheden hører til Nordfrislands kirkekreds i den nordtyske evangelisk-lutherske landskirke. Eksterne henvisninger Om Kirken i Svesing
Stormarn

Stormarn és un districte a l'estat federal alemany de Slesvig-Holstein (Alemanya). El districte pertany a l'àrea metropolitana d'Hamburg i té com a capital la ciutat de Bad Oldesloe. Geografia El districte es troba al sud-est de Slesvig-Holstein. Les fronteres són Hamburg, els districtes de Segeberg, Ostholstein, la ciutat de Lübeck, i el ducat de Lauenburg. Els rius principals són l'Alster, Wandse, Trave, Norderbeste i Steinbek. Història El Districte va crear-se amb la reforma administrativa prussiana del 1867. Wandsbek va ser-ne la primera capital. El nom prové de l'antic gau saxó i més tard comtat de Stormarn. El territori actual correspon parcialment a l'antic comtat. La frontera oriental amb Lauenburg segeix més o menys l'antiga frontera entre saxons i wends. Després de la llei de l'àrea metropolitana d'Hamburg del 1937 la ciutat d'Hambug va cedir Grosshansdorf i Schmalenbek a Stormarn, mentrestant els nuclis stormarnencs Bergstedt, Billstedt, Bramfeld, Duvenstedt, Hummelsbüttel, Lemsahl-Mellingstedt, Lohbrügge, Poppenbüttel, Rahlstedt, Sasel, Steilshoop i Wellingsbüttel i la ciutat de Wandsbek passaren a Hamburg. Quan a l'1 de gener de 1970 la ciutat nova de Norderstedt va crear-se, Stormarn va perdre els nuclis de Harksheide i Garstedt que passaren al districte de Segeberg. Economia El districte era principalment rural i l'activitat econòmica principal era l'agricultura i la transformació de productes agroalimentàries. Després de la segona guerra mundial, els municipis a la frontera amb els metròpolis d'Hamburg al sud-ovest i Lübeck al nord van conèixer una industrialització i un augment considerable de la poblacio: el solari i els loguers hi són molt menys cars. De 1973 al 2011 la poblacio va créixer de 65.000 habitants. La ciutat d'Ahrenburg està connectada a la xarxa del metro d'Hamburg per la línia U1 i un projecte de desdoblar el ferrocarril cap a Bad Oldesloe per crear una línia S4 està en estudi. Escut “Un cigne vermell, anant a la dreta en posició de lluita amb les ales elevades i una corona d'or al coll.” El cigne va aparèixer per a la primera vegada al segle XV al segell de Joan I de Dinamarca, al moment quan van reunir-se Stormarn, Dithmarschen i el comtat de Holstein al ducat d'Holstein. Fat temps que l'escut solia ésser utilitzat inoficialment, abans la seva autorització oficial al 27 de març de 1947. La posició de combat del cigne s'explicaria per a l'etimologia popular de Stormarn, amb el verb baix alemany stormen (alemany sturmen) que significa atacar, combatre. Subdivisió administrativa Referències i enllaços
Zemský okres Stormarn

Zemský okres Stormarn (německy Kreis Stormarn) je zemský okres v německé spolkové zemi Šlesvicko-Holštýnsko. Sídlem správy zemského okresu je město Bad Oldesloe. Má přibližně 243 tisíc obyvatel. Města a obce Města: Ahrensburg Bad Oldesloe Bargteheide Glinde Reinbek Reinfeld Obce: Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kreis Stormarn na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Zemský okres Stormarn na Wikimedia Commons
Stormarn (district)

Stormarn (German pronunciation: [ˈʃtɔʁmaʁn] ) is a district in Schleswig-Holstein, Germany. It is bounded by (from the north and clockwise) the districts of Segeberg and Ostholstein, the city of Lübeck, the district of Lauenburg, and the city-state of Hamburg. History In medieval times the name Stormarn was applied to a larger area, of which the present-day district is only the eastern half. It was the home of the Saxon tribe the Sturmarii. Stormarn became a part of Holstein in the 12th century. When Schleswig-Holstein became a province of Prussia in 1867, the Prussian administration established the district of Stormarn, with Wandsbek as its capital. In 1937 the southwestern part of the district was incorporated into Hamburg, and the district lost half of its population. Since Wandsbek was now a borough of Hamburg, the capital was moved to Bad Oldesloe after the war. In 1970 Stormarn again lost a substantial portion of its territory, when the city of Norderstedt was founded in order to become a part of the Segeberg district. Geography The river Trave runs through the district before entering the city of Lübeck. In the southernmost portion of Stormarn there are the eastern suburbs of the Hamburg metropolitan area. Coat of arms The coat of arms displays a white swan, with a crown around its neck, on red ground. The swan has been the heraldic animal of Stormarn since the Middle Ages. Towns and municipalities References External links Official website (German)