NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kościół Mariacki w Husum

Kościół Mariacki (niem. Marienkirche) – klasycystyczna świątynia luterańska znajdująca się w niemieckim mieście Husum. Historia W 1431 mieszkańcy Husum otrzymali pozwolenie na budowę kaplicy. W latach 1436–1510 wzniesiono tu późnogotycki kościół poświęcony Maryi Pannie, który przez jakiś czas posiadał również wysoką na 95 metrów wieżę. W 1527 roku świątynia przeszła w ręce luteran jako pierwszy kościół na terenie księstw Szlezwiku i Holsztynu. Będący w złym stanie technicznym budynek rozebrano w latach 1807–1808. Większość cennego wyposażenia sprzedano – rzeźba św. Jerzego trafiła do Duńskiego Muzeum Narodowego w Kopenhadze, figura grającego na lutni anioła stała się własnością Staatliche Museen zu Berlin, a gotycki ołtarz główny zainstalowano w kościele św. Jakuba w Schwabstedt. W 1808 duński architekt Christian Frederik Hansen sporządził projekt nowej świątyni, którą z powodów finansowych wzniesiono dopiero w latach 1829–1833. Nowy budynek jest znacznie mniejszy od poprzednika, przeniesiono do niego m.in. mosiężną chrzcielnicę i pięć dzwonów ze starszej świątyni. Pod koniec XIX wieku kościół wyremontowano, a w latach 1963 i 2001 odrestaurowano go. Architektura Świątynia klasycystyczna, jednonawowa. Wygląd wieży kościoła nawiązuje do kształtu latarni morskiej. Po obu stronach nawy znajdują się empory, wznoszące się na doryckich kolumnach. Wygląd stropu imituje gwiaździste niebo. W centralną część ołtarza głównego wbudowano ambonę, udekorowaną okiem opatrzności otoczonym płomieniami. Mosiężna chrzcielnica została wykonana w 1643 roku przez Rotgetera Lorenza Karstensena, przeniesiono ją z rozebranego gotyckiego kościoła. Organy wykonano w warsztacie Johannes Klais Orgelbau, poświęciła je 5 grudnia 2021 bp Kristina Kühnbaum-Schmidt. Na wieży kościoła zawieszonych jest pięć dzwonów: dwa gotyckie z 1506 roku, barokowy z 1729 roku i dwa dzwony zegarowe z lat 1604 i 1606. Galeria Przypisy
Marienkirche, Husum

Marienkirche (da: Mariekirke alt Vor Frue Kirke) är en kyrka i Husum i Schleswig-Holstein, vilken byggdes 1829-1833. Arkitekten var dansken Christian Frederik Hansen, vars föräldrar kom från Husum. Kyrkan blev uppförd i en framträdande klassicistisk stil. Kyrkan är Husums huvudkyrka. Delar av inventarierna är äldre än kyrkan, bland annat bronsdopfunten från 1643 och ett epitafium från 1572. Den nuvarande stadskyrkan uppfördes efter att den gamla från 1436 revs 1807, på grund av den hade blivit i så dåligt skick. Innan dess genomgick föregångaren ett stort antal ombyggnader. I början av 1800-talet var den gamla Marienkirche stor som en katedral med ett 96 meter högt torn, kan jämföras med Schleswigs domkyrka som idag har ett kyrktorn som mäter 112 meter, men det senare uppfördes så sent som 1894. Fram till 1431 hörde Husum till grannsocknen Mildstedt (da: Mildsted). Övrigt I Husum finns även Husum danske Kirke, vars församling tillhör Dansk Kirke i Sydslesvig. Dess tornlösa kyrka uppfördes 1991, efter ritningar av den danske arkitekten Alan Havsteen-Mikkelsen (1938-2002). År 1993 skänkte Danmarks drottning Ingrid av Sverige kyrkan ett krucifix skapat av konstnären Sven Havsteen-Mikkelsen (1912-1999). Externa länkar Sevärda kyrkor i Husum, enligt stadens turistbyrå (på danska).
Sankt Nikolaj Kirke (Flensborg)

For alternative betydninger, se Sankt Nikolaj Kirke. (Se også artikler, som begynder med Sankt Nikolaj Kirke) Sankt Nikolaj Kirken i Flensborg er opført i 1400-tallet i byens centrum ved Søndertorvet. Nikolajkirken er Flensborgs tyske hovedkirke. Kirken er opkaldt efter skytshelgenen Skt. Nicolaus. Kirken er opført som en treskibet gotisk hallekirke uden tårn og spir. Kirken blev opført i to faser: Den første fase omfatter de fire smalle vestligste hvælfag samt den høje sydlige tilbygning, der præges af gule og røde teglsten. Den anden fase omfatter de tre østligste fag samt koret. Det nuværende 90 meter høje tårn blev først bygget til i 1892, altså efter Slesvigs overgang til tysk herredømme. Kirkens orgel stammer fra begyndelsen af 1602 og dets facade er udført af den lokale kunstner Hinrich Ringerinck. Orglet var skabt af orgelbygger Nicolas Maaß fra København og blev 1709-10 udvidet af Arp Schnitger. Bronzedøbefonten stammer fra 1497. Facaden rummer bl.a. Christian 4. og dronning Anna Cathrines våbenskjold. Renæssanceprædikestolen er fra 1570, den senbarokke altertavle er fra 1749. Byens første lutherske prædiken blev holdt i Nikolajkirken den 30. november 1526. Det var den nye nederlandske førstepræst ved Sankt Nikolaj Kirke Gerhard Slewart, som holdt prædiken. Den nuværende kirkebygning erstattede en ældre kirke på samme sted, som blev opført omkring 1332. Den første kirke blev opført i tilknyting til byens anden handelsplads på Flensborg Fjords vestbred. Tæt på Kirken ligger byens gamle kloster. Ekstern henvisning Kirkens netsted
Kościół św. Mikołaja we Flensburgu

Kościół św. Mikołaja (niem. Nikolaikirche) – gotycka świątynia luterańska znajdująca się w niemieckim mieście Flensburg. Historia Pierwsza wzmianka o kościele pod wezwaniem św. Mikołaja we Flensburgu pochodzi z 1332 roku. Budowę obecnej świątyni rozpoczęto w 1390 roku, a prace budowlane ukończono w 1480 roku. W 1485 gmach został zniszczony podczas pożaru miasta, w 1490 zakończono odbudowę. W 1580 roku pastor Sebastian Schröder założył bibliotekę parafialną. W 1582 roku dobudowano wieżę. Wieża została zniszczona wskutek pożaru w 1877 roku, odbudowano ją w stylu neogotyckim według projektu Johannesa Otzena, a w 1909 zawieszono na niej 17-dzwonowy kurant. Architektura i wyposażenie Świątynia gotycka, trójnawowa, o układzie halowym. Neogotycka wieża ma wysokość 90 metrów. Późnobarokowo-rokokowy ołtarz główny został ufundowany w 1749 roku przez Cäcilie Valentiner, zdobią go obrazy zmartwychwstania Jezusa Chrystusa i ostatniej wieczerzy oraz figury będące uosobieniem wiary i nadziei. Wnętrze zdobi brązowa chrzcielnica z końca XV wieku oraz barokowy prospekt organowy, wykonany przez Nicolausa Maassa w latach 1604–1609. Pierwotny instrument składał się z trzech manuałów, pedału i 38 głosów i był wówczas jednym z największych na świecie. Przebudowy organów miały miejsce w latach 1704–1709, 1878 i w 1922. W latach 1958–1963 miała miejsce ich restauracja, a w latach 1997–2009 instrument gruntownie przebudował organmistrz Gerald Woehl, składają się odtąd z czterech manuałów, pedału i 62 głosów. Witraże powstały w latach 1893–1894. Galeria Przypisy
Nikolaikirche, Flensburg

Nikolaikirche (da: Nikolaikirken alt. Sankt Nikolaj Kirke) vid Südermarkt (da: Søndertorvet) i Flensburg påbörjades byggas 1390. Den första etappen stod färdig 1440 och den andra 1480, men efter en stadsbrand 1485 genomgick kyrkan reparationer fram till 1490. Den ersatte en äldre kyrka från 1332 på samma plats. Kyrkan är uppkallad efter Sankt Nikolaus och utgör stadens huvudkyrka för den tyskspråkiga allmänheten. Kyrkan uppfördes som en 52 m lång och 21 m bred treskeppig gotisk hallkyrka, utan kyrktorn och spira, vars klockringningar ända fram till andra hälften av 1800-talet besörjdes av en separat klockstapel. Den 90 meter höga tornspiran tillbyggdes 1892. Kyrkans berömda orgel härstammar från 1602. Orgelhusets fasad är utförd av den Flensburgkonstnären Hinrich Ringerinck, som också skapat altartavlan i Marienkirche i samma stad. Kyrkans dopfunt är tillverkad i brons av klockgjutaren Peter Hanssen, och införskaffades 1497. Stadens första lutherska predikan hölls i Nikolaikirche den 30 november 1526. Det var den nya nederländska kyrkoherden vid Nikolaikirche, Gerhard Slewart, som höll predikan. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Nikolaikirche, Flensburg. Nikolaikyrkans hemsida på danska
Mariekirke (Flensborg)

For alternative betydninger, se Mariekirke. (Se også artikler, som begynder med Mariekirke) For alternative betydninger, se Vor Frue Kirke. (Se også artikler, som begynder med Vor Frue Kirke) Mariekirke eller Vor Frue Kirke i Flensborg er opført i 1200-tallet i byens centrum ved Nørretorvet. Den afløste en romansk trækirke, som lå ved siden af den nuværende kirke, omtrent på grunden, som nu indtages af husene mellem Nørretorv og kirkepladsen. Den nuværende kirke nævnes første gang i 1284. Den kunne opføres ved hjælp af afladsbreve og blev opført som en treskibet hallekirke uden tårn og spir. Spiret kom først til i 1731. Det nuværende gotiske tårn er fra 1880. Vor Frue Kirken er i dag en af Flensborgs hovedkirker. Kirken rummer en række kapeller, som blev oprettet af byens mange gilder. Her findes kalkmalerier fra omkring 1400, som viser blandt andre Jomfru Marias, Joahnnes Døberens og Jesu historie. Koret med dets hvælvning hæver sig flere trin over skibet. Mod slutningen af 1800-tallet tilbyggedes gallerierne, der løber rundt om hele kirken. Mansardtaget over midterskivet blev lagt i 1788. Døbefonten blev skabt af flensborgeren Michael Dibler i 1591. Den består af bronze og bæres af de 4 evangelister. Døbefontes otte sider viser relieffer med scener fra Jesu liv. Der vises den sidste nadver, fodvaskningen, Jesu bøn ved Oliebjerget, hans tilfangetagelse i Gethsemane, Jesu foran ypperstepræsten, hans lidelse, korsfæstelse og opstandelse. Højalteret er udført af Hinrich Ringerinck i 1598 tidstypisk renæssance-stil. Alteret er skåret i træ med gyldne og mørke farver. Altertavlen forestiller nadveren og er omgivet af mindre malerier, fremstillende opstandelsen og dåben. Alteret er en gave af borgermester Racke således som en indskrift med årstallet 1598 udgiver. Alteret støttes af Petrus- og Paulus-figurer. Mariekirken rummer desuden en række epitafier. Kirkens nuværende glasmosaikker til de op til 8 meter høje gotiske vinduer er skabt af Flensborg-kunstneren Käte Lassen. Kirken er sognekirke for Skt. Mariæ Sogn (Vor Frue Sogn). Under Treårskrigen blev kirken anvendt som lazaret. Efter den dansk-tyske krig gik menigheden over i den tyske kirke. Syd for kirken ligger skrangerne fra 1595, hvor slagtere og bagere havde deres salgsboder. Ekstern kilde/henvisning Sankt Mariæ Flensborg (tysk) Noter
Kościół Mariacki we Flensburgu

Kościół Mariacki (niem. Sankt-Marien-Kirche lub Marienkirche) – luterańska świątynia parafialna znajdująca się w niemieckim mieście Flensburg. Historia Parafię we Flensburgu założono prawdopodobnie w 1182 roku, wkrótce po założeniu miasta. Pierwsza wzmianka o świątyni pochodzi z listu biskupa Aarhus znanego jako Tyge (Tycho) z 2 maja 1284, z którego wynika, że rozpoczęto wówczas odbudowę kościoła zniszczonego w 1248 roku. Około 1400 roku gmach wydłużono o dwa przęsła na wschód i wzniesiono kaplice przy nawach bocznych. W latach 1730–1731 wzniesiono wieżę kościelną z barokowym hełmem, w 1780 do jednej z kaplic dobudowano dekorowaną wolutami kruchtę, a w 1788 korpus nawowy przykryto dachem mansardowym. W latach 1878–1880 wzniesiono nową, neogotycką wieżę wg projektu Johannesa Otzena, który wcześniej kierował odbudową wieży pobliskiego kościoła św. Mikołaja we Flensburgu, a w latach 1900–1901 od północy dobudowano zakrystię. W 1906 założono chór kościelny im. Johanna Sebastiana Bacha. Podczas II wojny światowej zniszczonych zostało część witraży, sześć nowych wykonała w latach 1948–1956 miejscowa malarka Käte Lassen. W 1958 od południa do wieży dobudowano kruchtę, służącą od tej pory jako główne wejście do świątyni. W latach 1960–1961 kolejne witraże wykonał Hans Gottfried von Stockhausen. Architektura i wyposażenie Świątynia gotycka, trójnawowa, o układzie halowym. Korpus nawowy przykrywają sklepienia krzyżowe, w niektórych miejscach zachowały się na nich średniowieczne freski. W jednej z nisz wieży znajduje się kamienna figura Madonny z Dzieciątkiem stojącej na półksiężycu, wykonana przez Heinricha Stenhouwera und Snitkera w 1589 roku. Do korpusu nawowego dobudowane są trzy kaplice boczne, dwie od południa i jedna od północy. Na wieży kościoła zawieszone są dwa dzwony zegarowe z lat 1631 i 1682 oraz dzwon Maria z 1698 roku. Wnętrze zdobi późnorenesansowy ołtarz główny, wykonany w 1598 roku przez Heinricha Ringerinka, z dekoracją malarską Johana van Enuma. Organy wykonano w XVIII wieku wkrótce po budowie wieży, ich projekt sporządził Lambert Daniel Kastens, a wykonał je jego uczeń, Johann Dietrich Busch. W 1831 roku przebudował je zakład Marcussen & Reuter. W 1913 na ich miejscu zainstalowano nowe, 41-głosowe organy neoromantyczne z warsztatu Walcker, które zainstalowano w zachowanym, barokowym prospekcie. Galeria Przypisy
Marienkirche, Flensburg

Marienkirche eller Sankt-Marien-Kirche (danska: Mariekirke eller Vor Frue Kirke) i Flensburg uppfördes på 1200-talet i stadens centrum vid Nordermarkt (da: Nørretorvet). Den ersatte en romansk träkyrka på samma plats. Den nuvarande kyrkan omnämndes i de historiska källorna första gången 1284, samma år som Flensburg fick köpstadsrättigheter av den danska kungen. Hallkyrkan byggdes med tre skepp, utan kyrktorn och spira. Tornet tillkom först 1731. Den nuvarande gotiska spiran är från 1880. Kyrkan rymmer en räcka kapell, som gör byggnaden mycket bred. Kapellen är upprättade av Flensburgs många gillen under medeltiden. Altartavlan utfördes av Flensburgmästaren Hinrich Ringerinck 1598. Marienkirche rymmer dessutom en rad epitafier. Glasmosaiken i den nuvarande kyrkan som fyller de gotiska fönstren, vilka är upp till 8 meter höga, skapades av Flensburgkonstnären Käte Lassen. Alldeles söder om kyrkan ligger salubodarna från 1595. De uppfördes för stadens slaktare och bagare. Det är en byggnad med en loftgång och används idag som församlingshem för Marienkirche. På muren ut mot Nordermarkt blev fordom förbrytare fastsatta med ett halsjärn. De blev därmed utsatta för spott och spe av Flensburgs borgerskap. Ringen, vari halsjärnet var fastsatt, går ännu att beskåda. Marienkirche är idag en av Flensburgs huvudkyrkor. Kyrkans kör är den väl kända Flensburger Bach-Chor. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Marienkirche, Flensburg. Kyrkan St. Marien zu Flensburgs hemsida Hemsida för Flensburger Bach-Chor
Flensborghus

Das Flensborghus in der Norderstraße 76 in Flensburg ist ein ehemaliges, 1725 fertiggestelltes Waisenhaus, das der dänischen Minderheit nach der Volksabstimmung 1920 in Schleswig als Kultur- und Versammlungshaus dient. Es ist Sitz des Südschleswigschen Vereins (SSF) und der Dänischen Jugendorganisationen in Südschleswig (SdU), des Landesverbandes des Südschleswigschen Wählerverbandes (SSW) und der Föderalistischen Union Europäischer Nationalitäten (FUEN). Geschichte Der Maurermeister Johann Christian Haedel baute das Gebäude 1724/25 nach dem Vorbild des Waisenhauses Franckesche Stiftungen in Halle an der Saale. Das Baumaterial stammt zum großen Teil aus den Steinen der Duburg, die der dänische König Friedrich IV. zu dieser Zeit abbrechen ließ. Die Funktion als städtisches Waisenhaus – zu Baubeginn das erste außerhalb Kopenhagens – behielt das Gebäude in Teilen bis 1813. Für damalige Verhältnisse galt das Waisenhaus, in dem nicht mehr als 50 Kinder wohnten, als überproportioniert. In späteren Jahren diente das Haus als Arbeits- und Zuchthaus, als Kaserne (1760–1894) und als Hotel- und Gaststättenbetrieb; zuletzt trug es den Namen Hotel Nordischer Hof. 1921 kaufte der dänische Kulturverein Grænseforeningen das Haus und richtete dort ein Kulturzentrum ein. Besonderheiten am Bau Sehenswert ist die Wappentafel mit dem Stadtwappen Flensburgs und dem Schriftzug „Gott allein die Ehre“ am Gebäude, die mit dem Bau des Gebäudes eingesetzt wurde. Neben dieser befindet sich eine zweite Tafel mit dem Monogramm von Frederik IV. Im Tordurchgang in der Mitte des Gebäudes wurden im 20. Jahrhundert, nach der Übernahme durch die dänische Minderheit, dänischsprachige Balkeninschriften hinzugefügt. Das Innere wurde mit alten Gemälden ausgestaltet (Gemäldesammlung). Siehe auch Liste der Kulturdenkmale in Flensburg-Altstadt Literatur L. P. Christensen (f. 1882): Flensborghus. In: Grænsevagten. 1. Auflage. 1922, S. 53–57 (dänisch). Vilhelm la Cour: Flensborghus. In: Grænsevagten. 1. Auflage. 1924, S. 600–609 (dänisch). Vilhelm la Cour: Det gamle Flensborghus. In: Grænsevagten. 1. Auflage. 1925, S. 33–39 (dänisch). Max Werner Kröger: Flensborghus. Die Geschichte eines Hauses. 1. Auflage. Flensburg 1953 (106 Seiten). Stefan Zambach: Militærnægter på Flensborghus. In: Sydslesvigsk Forening for Flensborg Amt – julen ... 1. Auflage. 2009, S. 28–29 (dänisch). Weblinks Flensborghus auf der Seite des dänischen Kulturvereins Grænseforeningen (dänisch)
Helligåndskirken (Flensborg)

For alternative betydninger, se Helligåndskirken. (Se også artikler, som begynder med Helligåndskirken) Helligåndskirken er den danske kirke i Storegade i Flensborgs centrum. Kirken blev bygget i 1386. Den var i middelalderen nabo til Helligåndshospitalet fra 1200-tallet. Kirken hed egentlig Laurentiuskirke til den Hellige Ånd. Dens bygherre var Sønke Kyyl. Han skænkede kirken til kalandet, som var en forening af katolske præster i byen. Det er dokumenteret, at også dronning Margrete 1. har været indskrevet medlem af kalandet . Helligåndskirken var altså både kalandets kirke og kirke for brødrene og patienterne i Helligåndshospitalet. Kirkens hovedskib adskilles fra et lavere sideskib af flere runde murpiller. På muren over pillerne findes kalkmalerier i sengotisk stil. Ved indgangen hænger det ridderkors, flensborgeren Jacob Plaetner modtog som tak for sin indsats ved at hjælpe de faldne danske soldater efter Slaget ved Sankelmark i 1864. Hovedgavlen ud mod gågaden blev 1718/19 forsynet med den nuværende volutgavl med et sanstensrelief med Kong Frederiks 4. spejlmonogram. Tagrytteren blev tilføjet i 1761. Kirkens barokalter er fra 1719. Alteret bærer indskriften Gud til ære og kirken til pryd. Kirken havde allerede i 1602 fået en værdifuld prædikestol. Prædikestolen blev i 1906 fjernet fra Helligåndskirken og anbragt i den nyopførte tyske kirke i Jørgensby på den anden side af havnen. Samtlige forsøg på at få prædikestolen tilbage er hidtil mislykket. Kirkens to kirkeskibe Tordenskjold og Dania stammer fra 1800-tallet. Skulpturen Babelstårnet / Pinseporten af Bjørn Nørgaard er fra 2013. Der er ingen kirkegård ved Helligåndskirken, men der er enkelte begravelser inde i kirken, blandt andet af præsten Thomas Atzersen fra Stenbjerg i Angel. Menighedshuset ligger få meter fra kirken i Toosbüygade. Fra 1971 til 73 blev kirken restaureret og fik et nyt orgel. De kirkelige handlinger er foregået på dansk uafbrudt siden 1588. Kirken er nu sognekirke for en af de fem danske menigheder i Flensborg. Menigheden tilhører Dansk Kirke i Sydslesvig. Galleri Kilder Eksterne henvisninger Helligåndskirkens menighed Arkiveret 19. december 2014 hos Wayback Machine Helligåndskirkens kor Arkiveret 20. maj 2014 hos Wayback Machine
Heilige Geestkerk (Flensburg)

De Heilige Geestkerk (Deens: Helligåndskirken; Duits: Heiliggeistkirche) is een kerkgebouw in de Noord-Duitse stad Flensburg (Sleeswijk-Holstein). Sinds 1588 worden er Deenstalige erediensten gevierd. De aan de Große Straße gelegen kerk is de hoofdkerk van de vijf Deense kerkgemeenten in Flensburg. Geschiedenis De tweeschepige gotische hallenkerk werd gewijd aan de Heilige Geest. Het betreft een in 1386 gebouwde kerk van een aangrenzend hospitaal voor hulpbehoevenden. In het kader van de reformatie werden de werkzaamheden van het hospitaal samen met die van andere geestelijke stichtingen verplaatst naar het toenmalige Franciscaanse Sint-Catharinaklooster aan de zuidelijke stadsrand. Voor het kerkgebouw dreigde toen verval en afbraak, maar er werd een goede oplossing gevonden. De kerk werd als filiaalkerk bij de Mariakerk gevoegd en zou in de toekomst dienen voor Deenstalige erediensten. Sinds de reformatie was het Duits als kerktaal ingevoerd, een taal die toen niet door alle bewoners van Flensburg werd beheerst. Het kerkgebouw werd in de jaren 1971-1973 gerestaureerd en kreeg bij deze gelegenheid een nieuw orgel. Bezienswaardigheden Bezienswaardig zijn de middeleeuwse fresco's boven de pijlers tussen de beide beuken. Het barokke altaar dateert uit 1719. De kerk bezit enkele votiefschepen van de oorlogsschepen Tordenskjold en Dania. De renaissance kansel werd in het begin van de 20e eeuw uit de kerk gehaald en verplaatst naar de nieuwe Duitse Sint-Joriskerk in het stadsdeel Jürgensby aan de overkant van de haven. Orgel Het orgel met 19 registers verdeeld over twee manualen en pedaal werd in 1975 door de firma Peter Bruhn & Søn gebouwd. De dispositie luidt als volgt: Koppels: II/I, I/P, II/P Afbeeldingen Externe link (da) Webpresentatie van de Heilige Geestkerk op de website van de Dansk Kirke i Sydslesvig (Deense Kerk in Zuid-Sleeswijk)
Heiliggeistkirche, Flensburg

Heiliggeistkirche (da:Helligåndskirken) är en kyrka för den danskspråkiga församlingen vid Großen Straße (da:Storegade) i Flensburgs centrum. Kyrkan byggdes 1386. Heiliggeistkirche var under medeltiden granne till det dåvarande hospitalet Hospitals zum Heiligen Geist (da: Helligåndshospital). Hospitalet byggdes redan på 1200-talet. Kyrkan heter egentligen Laurentiuskyrkan till den heliga anden. Dess byggherre var Sønke Kyyl. Han skänkte kyrkan till gillet Kalanden. Det var en sammanslutning av katolska präster i staden. Det är dokumenterat, att också Drottning Margareta har varit inskriven som medlem av ovanstående gille. Heiliggeistkirche var alltså både gillets kyrka och kyrka för bröderna och patienterna i hospitalet. Kyrkans huvudskepp avskildes från ett lägre sidoskepp av flera runda bropelare. På muren över pelarna finns kalkmålerier i sengotisk stil. På östgaveln finns kung Fredrik IV av Danmarks spegelmonogram. Han regerade under åren 1699–1730. Kyrkans barockaltare är från 1719. Altaret bär inskriften Gud till ära och kyrkan till prydnad. Kyrkan hade redan 1602 fått en värdefull predikstol. Den togs dock 1906 bort från Heiliggeistkirche och placerades i den nyuppförda tyska kyrkan i Jürgensby (da: Jørgensby) på den andra sidan av hamnen i Flensburg. Kyrkans två votivskepp Tordenskjold och Dania härstammar från 1800-talet. De kyrkliga handlingarna har skrivits på danska oavbrutet sedan 1588. Kyrkan är nu församlingskyrka för en av de fem danska församlingarna i Flensburg. Församlingen tillhör Dansk Kirke i Sydslesvig. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Heiliggeistkirche, Flensburg. Helgeandskyrkans församling i Flensburg (på danska) Helgeandskyrkans kör (på danska)
Sankt Hans Kirke (Flensborg)

For alternative betydninger, se Sankt Hans Kirke. (Se også artikler, som begynder med Sankt Hans Kirke) Sankt Hans Kirke er en tysk kirke i Flensborg og er indviet til Johannes Døberen. Den enskibede, romanske kampestenskirke fra 1100-tallet ligger i Flensborgs ældste del syd for Flensborg Fjord. I kirken findes en træfigur af Johannes Døberen fra 1500, renæssance-prædikestolen fra 1587, barokaltertavlen fra 1734 og den sengotiske marmordøbefont fra Namur i Belgien fra 1592. Flere kalkmalerier viser scener fra evangelier og Jesu stamtræ. Der findes også et kalkmaleri med våbenskjoldet for kong Hans, i hvis regeringstid kirken fik sin nuværende skikkelse. Eksterne henvisninger St. Johannis Kirche in Flensburg Arkiveret 22. februar 2011 hos Wayback Machine (tysk) Kirchengemeinde St. Johannis (tysk)