NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sankt Mortens Kirke (Morsum)

For alternative betydninger, se Sankt Mortens Kirke. (Se også artikler, som begynder med Sankt Mortens Kirke) Sankt Mortens Kirke er en kirke i romansk stil beliggende i landsbyen Morsum på friserøen Sild syd for grænsen i Sydslesvig i den nordtyske delstat Slesvig-Holsten. Kirken er sognekirke i Morsum Sogn. Kirken er viet til Sankt Morten. Kirken er første gang nævnt i kilderne i 1240. Den nederste haldel er opført af tilhuggede granitsten, koret er af tufsten, ellers af mursten. Våbenhuset med solur er opført 1793. Klokkestablen i træ er fra 1767. I kirkens indre har skibet bjælkeloft mens apsis har gotisk halvkuppelhvælv. Pulpituret i vest er fra 1684. Den sengotiske trefløjede altertavle viser en nådestol med Gud Fader bærende sin døde søn (pieta), flankeret af Sankt Severin og Sankt Morten med apostlene på sidefelterne. Døbefontens kumme er af gotlandsk kalksten, dekoreret med rundbueelementer og med dåbsfad i messing fra 1682. Den sekskantede prædikestol af egetræ er fra 1698. Stolens relieffer fortæller om forkyndelsen, Jesu fødsel, Jesu dåb, korsfæstelse, opstandelse og himmelfart. Lydhimlen er fra 1656. Menigheden hører under den lutherske nordtyske kirke. Eksterne henvisninger Menighedens hjemmeside Noter
Remonstrantkirken (Frederiksstad)

Remonstrantkirken i det sydslesvigske Frederiksstad blev oprettet i 1624. Den er den eneste kirke af den remontrantiske konfession uden for Nederlandene. Kirken led stærkt under den tyske bombardement af byen i 1850 og blev på ny genopført i årene 1852-1854. Som hos Mennonitterkirken er kirkerummet meget enkelt og uden nogen form for distraherende udsmykning. Ifølge remonstrantisk og reformeret skik mangler alteret. Eksterne links Remonstrantmenighedens hjemmeside (tysk) (nederlandsk/hollandsk)
Remonstrantse Kerk (Frederikstad a/d Eider)

De Remonstrantse Kerk (Duits: Remonstrantenkirche) in de Sleeswijkse stad Frederikstad (Friedrichstadt) is het enige kerkgebouw van de remonstranten buiten Nederland. De gemeente werd opgericht in 1621. In de kerk vinden maandelijks diensten plaats en de gemeente wordt nog altijd door een Nederlandse dominee bediend. Geschiedenis De kerk werd in 1624 gebouwd door Nederlandse remonstranten, die in eigen land wegens hun geloof als tweederangsburgers werden behandeld en op uitnodiging van hertog Frederik III in Frederikstad vrijheid van geloof vonden. Hun kerk was het eerste remonstrantse kerkgebouw ter wereld en de remonstrantse gemeente van Frederikstad is nog altijd de enige remonstrantse gemeente buiten Nederland. De remonstranten vormden getalsmatig nooit de grootste groep in Frederikstad, maar omdat de gemeente vooral uit kooplieden met uitstekende handelsconnecties bestond, was de gemeente rijk en politiek invloedrijk. Op 5 oktober 1850 werd de kerk tijdens de Duits-Deense Oorlog verwoest, maar al in 1854 werd op dezelfde plek de nieuwe kerk in gebruik genomen. Achter de kerk bevindt zich nog het oude kerkhof uit 1621. Het kerkgebouw werd in de periode 2003-2010 gerestaureerd. In 2011 werd de renovatie van het kerkorgel afgesloten. Een nieuw project vormt het streven naar een klok in de toren. Boven het ingangsportaal herinnert een plaquette aan de herbouw van de kerk. De (Nederlandse) tekst luidt: Gebouwd in 1624, door de stichters dezer stad, uitgeweken uit Holland om der vrije godsdienst wille, genaamd remonstranten. Vernield door het oorlogsvuur 5 october 1850. Herbouwd 1854. God geve hier vrede, Hem zij de eer. Externe link (nl) De Remonstrantse Gemeente van Frederikstad op de website Remonstranten (de) De Remonstrantse Kerk op de website van Frederikstad
Rendsborg danske Kirke

Rendsborg danske Kirke er sognekirke for den danske menighed i den tyske by Rendsborg. Menigheden hører under Dansk Kirke i Sydslesvig. Menigheden blev oprettet i 1946. To år senere fik menigheden en egen præst. Da den danske menighed ikke fik tilladelse til at benytte de lokale sognekirker, måtte de første gudstjenester holdes i en af ejderbyens biografer. Senere oprettedes en lille barakkirke. Den nuværende kirkebygning med cirka 100 siddepladser blev opført i 1966. Arkitekten var Jens Dall. Kirkens orgel er fra 1700-tallet. Den blev indkøbt i 1977. Eksterne links Menighedens hjemmeside Arkiveret 27. juni 2015 hos Wayback Machine
Lo-Førden

Lo-Førden (dansk) eller Lohe-Föhrden (tysk) er en kommune og en by i det nordlige Tyskland, beliggende i Amt Hohner Harde i den vestlige del af Rendsborg-Egernførde Kreds. Rendsborg-Egernførde Kreds ligger i det sydlige Sydslesvig i delstaten Slesvig-Holsten. Kommunen består af landsbyerne Lo (Lohe), Førden (Föhrden) og Sorgbro (Sorgbrück). Geografi Lo-Førden ligger omkring syv kilometer nordvest for Rendsborg i dalen til floden Sorge (Lohede). Mod øst løber Bundesstraße 77 mod Slesvig . Historie Det blev udkæmpet flere slag på Loheden, der kan blandt andet nævnes Slaget på Lohede 1261 og flere slag i den Store Nordiske Krig i 1712. Eksterne kilder/henvisninger Kommunens websted Statistikamt Nord – Bevölkerung der Gemeinden in Schleswig-Holstein 4. Quartal 2013 (XLSX-Data) (Fortschreibung auf Basis des Zensus 2011)
Lohe-Föhrden

Lohe-Föhrden (dänisch: Lo-Førden; plattdt.: Loh-Föhrden, Lo-Föörden) ist eine Gemeinde am Ochsenweg im Kreis Rendsburg-Eckernförde in Schleswig-Holstein. Lohe, Föhrden, Sorgbrück und ein Teil der Bundeswehrliegenschaft Hugo-Junkers-Kaserne liegen im Gemeindegebiet. Geografie Lohe-Föhrden liegt etwa sieben Kilometer westlich von Rendsburg in der Sorgeniederung. Östlich verläuft die Bundesstraße 77 nach Schleswig. Geschichte Einige der Schlachten im Großen Nordischen Krieg wurden 1712 in der Lohheide ausgetragen. Politik Gemeindevertretung Bei der Kommunalwahl am 14. Mai 2023 wurden insgesamt neun Sitze vergeben. Diese fielen erneut alle an die Kommunale Wählergemeinschaft Lohe-Förden. Die Wahlbeteiligung betrug 56,5 %. Wappen Blasonierung: „In Grün ein silberner schräg-linker Wellenbalken, oben ein silberner dreiblättriger Eichenzweig, unten zwei gekreuzte aufrechte silberne Schwerter.“ Wirtschaft Das Gemeindegebiet ist überwiegend landwirtschaftlich geprägt, es gibt jedoch auch viele Berufspendler, vor allem nach Rendsburg, Hohn und Fockbek. Weblinks Gemeinde Lohe-Föhrden Einzelnachweise
Lohe-Föhrden

Lohe-Föhrden es un municipio situado en el distrito de Rendsburg-Eckernförde, en el estado federado de Schleswig-Holstein (Alemania), con una población a finales de 2016 de unos 475 habitantes.​ Se encuentra ubicado en el centro del estado, cerca de las ciudades independientes de Schleswig y Kiel, de la costa del mar Báltico, del río Eider y del canal de Kiel. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Lohe-Föhrden.
Lohe-Föhrden

Lohe-Föhrden est une municipalité allemande située dans le land du Schleswig-Holstein et dans l'arrondissement de Rendsburg-Eckernförde. En 2015, sa population est de 474 habitants. Notes et références (de) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en allemand intitulé « Lohe-Föhrden » (voir la liste des auteurs). Liens externes Site officiel Portail du Schleswig-Holstein
Lohe-Föhrden

Lohe-Föhrden (in danese Lo-Førden) è un comune di 621 abitanti dello Schleswig-Holstein, in Germania. Appartiene al circondario (Kreis) di Rendsburg-Eckernförde (targa RD) ed è parte della comunità amministrativa (Amt) di Hohner Harde. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Lohe-Föhrden Collegamenti esterni (DE) Sito ufficiale, su amt-hohner-harde.de.
Lohe-Föhrden

Lohe-Föhrden (duń. Lo-Førden) – miejscowość i gmina w Niemczech, w kraju związkowym Szlezwik-Holsztyn, w powiecie Rendsburg-Eckernförde, wchodzi w skład urzędu Hohner Harde. Zobacz też Lohe Bibliografia Statistisches Amt für Hamburg und Schleswig-Holstein, Hamburg, 2009
Лоэ-Фёрден

Лоэ-Фёрден (нем. Lohe-Föhrden) — община в Германии, в земле Шлезвиг-Гольштейн. Входит в состав района Рендсбург-Экернфёрде. Подчиняется управлению Хонер Харде. Население составляет 454 человек (на 31 декабря 2023 года). Занимает площадь 16,03 км² (на 31 декабря 2017) Население Примечания Ссылки Официальная страница
Лое-Ферден

Лое-Ферден (њем. Lohe-Föhrden) општина је у њемачкој савезној држави Шлезвиг-Холштајн. Једно је од 165 општинских средишта округа Рендсбург. Према процјени из 2010. у општини је живјело 638 становника. Посједује регионалну шифру (AGS) 1058097. Географски и демографски подаци Лое-Ферден се налази у савезној држави Шлезвиг-Холштајн у округу Рендсбург. Општина се налази на надморској висини од 8 метара. Површина општине износи 16,0 km². У самом мјесту је, према процјени из 2010. године, живјело 638 становника. Просјечна густина становништва износи 40 становника/km². Референце Спољашње везе Званични сајт општине (језик: немачки) Њем. Савезни завод за статистику (језик: немачки) Стална конференција градова и општина (језик: немачки) KommOn Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (29. април 2014) - Информациони систем градова, општина и округа. (језик: немачки) План насеља на мапи (Mapquest)
Лое-Ферден

Лое-Ферден (нім. Lohe-Föhrden) — громада в Німеччині, розташована в землі Шлезвіг-Гольштейн. Входить до складу району Рендсбург-Екернферде. Складова частина об'єднання громад Гонер-Гарде. Площа — 16,03 км2. Населення становить 455 ос. (станом на 31 грудня 2020). Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Лое-Ферден Офіційний сайт [Архівовано 11 вересня 2007 у Wayback Machine.] (нім.)
Rosenkrantz Gods

Rosenkrantz Gods (ty. Gut Rosenkrantz) er en herregård i det nordlige Tyskland, beliggende i Gettorp Sogn ved landsbyen Schinkel i Sydslesvig ca. 20 km. vest for Kiel. Godset hed oprindelig Schinkel ligesom den nærliggende landsby. Historien kan føres tilbage til 1200-tallet, hvor ejeren Nicolaus de Schinkel nævnes i 1284. I de følgende århundreder var godset ejet af medlemmer af flere fremtrædende adelsslægter som Rantzau, Ahlefeldt og Brockdorff. I 1828 blev godset erhvervet af dr. jur. Robert Eduard Weber. Han havde i 1824 ægtet Axeline Louise Sophie Rosenkrantz, og hun var besidder af penge-fideikommis på 174.000 rigsdaler, som var oprettet efter ophævelsen af stamhuset Søbysøgård på Fyn. Det var for disse midler, at Weber efter kongelig bevilling kunne erhverve godset Schinkel. Straks efter overtagelsen blev godset omdøbt til Rosenkrantz. Robert Weber blev 1862 af hertug Ernst 1 af Sachsen-Coburg og Gotha optaget i den friherrelige stand med navnet friherre Weber von Rosenkrantz. Ejerliste (ikke komplet) 1284 Nicolaus Schinkel 1337 Lyder Schinkel 1358 Hartvig Schinkel ca. 1512-ca. 1520 Claus Breide ca. 1520-1535 Catharine von Ahlefeldt (enke) 1535-1571 Christopher Rantzau 1571-1575 Christopher Rantzaus arvinger 1575-? Otto Rantzau ?-1638 Dorothea von Buchwaldt (enke) 1638-1656 Dorotheau Rumohr (datterdatter) 1656-1684 Cai von Ahlefeldt (sønnesøn) 1684-1727 Anna Catharine von Ahlefeldt (datter) 1727-1781 Henrik Frederik Brockdorff (søn) 1781-1784 Cai Rantzau (søstersøn) 1784-1786 Josias Jensen 1786 Christian og Georg Bruyn ca. 1790 Christian Bruyn (eneejer) 1809-1828 Caroline von Klöcker (datter) 1828-1876 Robert og Axeline Weber von Rosenkrantz 1876-1901 Axel Weber von Rosenkrantz (søn) 1901-1944 Richard Weber von Rosenkrantz (søn) 1944-? Ingeborg Arnold (datter) Kilder Danske slotte og herregårde bind 20: Slotte og herregårde syd for grænsen. Kbh. 1968.
Scandinavian Park

Scandinavian Park er et 150.000 m² stort indkøbsområde ved Hanved i Sydslesvig i Tyskland, ca. 5 km fra Frøslev Grænse, direkte beliggende ved motorvejen E45/A7. Det er anlagt ud fra samme idé som med de tyske autohof, kombineret med grænsebutik og indeholder følgende butikker: Scandinavian Park – one stop to shop (grænsebutik) Mr. Scandis Funpark (legeland) Mr. Scandis Carwash (bilvaskehal) Mr. Scandis Truckwash (lastbilvaskehal) Mr. Scandis Camperwash meCafé Burger King team tankstation, døgnåben Polo (motorcykeludstyr) Angel Joe (alt til lystfiskere) ibis budget hotel Steak'n more (restaurant) Orion (erotikshop) Spielstation (spillecenter) Soundbox (hi-fi udstyr) Direkt Express Handewitt (Volkswagen-værksted) Scandinavian Park startede i 2006 efter en planlægningsfase på næsten 3,5 år. Investoren bag Scandinavian Park er købmanden Hans-Werner Petersen, som også er ejer af det flensborgske traditionsfirma Rexim. Virksomheden Rexim Lebensmittelproduktion KG, oprettet i 1974, er blevet til et begreb indenfor kakao, bagværk, nødder, tørret frugt, slik, vin og spiritus i Tyskland og Skandinavien. Scandinavian Park og dets grænsebutik har desuden skabt flere hundrede arbejdspladser i regionen omkring Flensborg. Eksterne henvisninger Scandinavian Parks hjemmeside Arkiveret 22. august 2012 hos Wayback Machine
Scandinavian Park

Scandinavian Park är ett köpcentrum inriktat på gränshandel på ca 130 000 m² i tyska Handewitt nära Flensburg, vid E45:an och cirka 5 kilometer från dansk-tyska gränsen vid Frøslev. Närheten till motorvägen gör att Scandinavian Park har samma serviceinrättningar som tyska bensinstationer längs med motorvägarna, till exempel bilverkstad, hotell, tvättanläggning för bilar, husbilar och lastbilar, olika restauranger, 400 parkeringsplatser för personbilar, bussar, husbilar och omkring 200 parkeringsplatser för lastbilar (gratis fram till klockan 18). Köpcentret vänder sig till skandinaviska kunder, främst danska och svenska. Butiker Scandinavian Park – 2500 m² stormarknad Mr. Scandis Funpark Mr. Scandis Carwash Mr. Scandis Truckwash meCafé Burger King Ellas Ibis budget hotel Spielstation SG-förköpsställe (handbollsbiljetter) team bensinstation, öppen dygnet runt Hein Gericke (MC-handlare) Fisherman's Partner (fiskeutrustning) Steak'n more (restaurang) Orion (erotikshop) Soundbox (bilstereo) Direkt Express Handewitt (Volkswagen-verkstad) f.on telekommunikation Viktech GmbH - arbetsförmedling Se även Nordby Shoppingcenter Källförteckning Externa länkar Officiell webbplats (danska) (tyska) (bokmål) (svenska)
Skrangerne

Skrangerne er en bygning med buegang på Nørregade i Flensborg umiddelbart syd for Mariekirken. Den blev opført i 1595 som salgsboder for byens slagtere og bagere. På gavlen ud mod Nørretorv blev forbrydere fastspændt med et halsjern. De blev dermed udstillet til spot for Flensborgs borgerskab. Ringen, hvori halsjernet var fastgjort, ses stadig. Bygningen er i dag menighedshus for Mariekirken. Eksterne henvisninger Skrangerne på Grænseforeningen.dk
Schrangen (Flensburg)

Der Schrangen (dänisch Skrangerne) in der Flensburger Innenstadt in der Großen Straße Nr. 58, ist ein denkmalgeschütztes Gebäude aus dem 16. Jahrhundert. Hintergrund Der Schrangen wurde 1595 im Auftrag der Gemeinde St. Marien vom Baumeister Dirick Lindingk errichtet. Als Standort diente ein Grundstück, auf dem sich zuvor im nördlichen Bereich eine kleine Kapelle befand, die nach der Reformation von einem Buchbinder umgenutzt worden war. Der südliche Bereich dieses Grundstücks gehörte ursprünglich zum St. Marienkirchhof und beherbergte ein Familiengrab. Der aus Backsteinen erbaute Schrangen wurde als ein Verbindungsbau zwischen Kirche und Nordermarkt gestaltet, sollte aber als Profanbau dienen. Der Schrangen beherbergte in den Arkaden im Erdgeschoss über Jahrhunderte Verkaufsstände eines Bäckers und eines Schlachters. Im Obergeschoss befand sich offenbar eine Wohnung. Auf der Südseite des Schrangens wurde am Südwestlichen Gebäudepfeiler eine Metallöse im Mauerwerk verankert, an dem das Halseisen befestigt wurde. Dies war der Pranger des Kirchspiels. Kurz nach dem Bau des Schrangens errichtete der offenbar aus Rendsburg stammende Lindingk des Weiteren noch das Kompagnietor an der unweit gelegenen Flensburger Schiffbrücke. Später verlor der Schrangen seine Marktfunktion. Der Schrangen wurde mehrfach umgenutzt. Im 19. Jahrhundert wurde der Schrangen offenbar als ein Polizeikontor genutzt. 1989 wurde der Schrangen im Inneren stark umgebaut. Offenbar dient er seit damals verschiedenen kirchlichen Zwecken. Seit 2005 befindet sich im Erdgeschoss das Kirchenbüro von St. Marien sowie ein Weltladen. Das Obergeschoss beherbergt ein Versammlungsraum der Kirchengemeinde. Im nördlichen Teil des Obergeschossen sollen bis heute noch alte dekorative Wandmalereien erhalten geblieben sein. Im Übrigen wurden bei Renovierungsarbeiten um 1990 unter dem nördlichen Teil des Schrangens, wo sich das Kirchenbüro befindet, die Grundmauern der Kapelle, die dort zuvor stand, freigelegt. Dabei entdeckte Bücher sollen heute in der Landeszentralbibliothek lagern. Einzelnachweise Weblinks
Slesvighus

Slesvighus er et dansk kulturhus i Slesvig by. Kulturhuset er beliggende i Lolfoden vest for midtbyen. Huset rummer både byens danske sekretariat, lokalredaktionen af Flensborg Avis samt mødelokaler. Desuden er der en stor og en lille teatersal med scener samt tilhørende faciliteter. Den store sal har plads til cirka 306, den lille til 80 personer. Bygningens historie rækker tilbage til 1901, hvor den blev bygget som hotel. I 1922 blev huset købt med det formål at skabe et dansk forsamlingssted i slibyen. Efter omfattende renoveringer indrettedes blandt andet et kirkesal og bibliotekslokaler. Kirken og biblioteket flyttede dog senere til Ansgarhuset på Mikkelbjerg. Efter krigen var bygningen også hjemsted for en dansk børnehave. I 2010/11 blev huset igen gennemgribende renoveret. Efter byteatrets nedrivning er Slesvighuset også spillested for det slesvig-holstenske landsteater. Eksterne henvisninger Sydslesvigsk Forening: Slesvighus Det slesvig-holstenske landsteater: Slesvighus Arkiveret 1. april 2019 hos Wayback Machine
Stenten Mølle

Stenten Mølle (tysk: Stenten-Mühle) er en gammel vandmølle i Okslev (ty. Owschlag) syd for Slesvig by. Dele af de nuværende møllebygninger i bindingsværk er fra 1699. Vandmøllen er bygningsfredet. I dag er der indrettet fire ferielejligheder i møllen. Under Treårskrigen fandt der i 1850 en mindre fægtning sted ved møllen, idet danske tropper på rekognoscering stødte sammen med fjendtlige styrker. Kilder Om møllen Arkiveret 15. august 2021 hos Wayback Machine Beskrivelse hos Deutsche Gesellschaft für Mühlenkunde und Mühlenerhaltung (DGM) e.V.
Søndertorv (Flensborg)

Søndertorv (tysk: Südermarkt) er en centralt beliggende plads i Flensborgs indre by. Op mod torvet støder blandt andet Holmen, Angelbogade, Røde Gade og Frisergade. Torvet er omkranset af en række historiske bygninger. På nordsiden af torvet ligger Sankt Nikolaj Kirken, som kan kaldes for byens hovedkirke. Kirken var oprindelig adskilt fra pladsen ved en række små bygninger og strædet Katsund. Bygningerne blev revet ned i 1898, og Katsundet forsvandt fra byens gadebillede. På sydsiden af torvet ligger byens fagforeningshus. Ud mod Holmen ligger indkøbscentret Flensburg Galerie. To gange om ugen danner torvet rammen om torvehandel med grøntsager, ost og fisk. I 1614 opstilledes her en rigt udsmykket springvandsbrønd, som blev ødelagt allerede i årene 1627-29, da fjendtlige tropper havde besat byen. Lidt syd for torvet lå i middelalderen byens eneste kloster. I nærheden lå frem til 1900-tallet også to af byens middelalderlige byporte, Røde Port og Friserport. Eksterne henvisninger
Tarp danske kirke

Tarp danske kirke er den danske kirke i den sydslesvigske by Tarp, beliggende få kilometer syd for Flensborg. Kirken fungerer siden 1985 som sognekirke for den danske menighed i Ugle Herred. Kirkebygningen er opført i gule mursten. Kirkens indre enkelt og funktionelt. Bygningen råder ikke over et tårn, men ved siden af kirken står en klokkestabel. Kirken er placeret i Tarps nordøstlige del direkte ved Trenen. Få meter nordvest for kirken ligger landsbyens kirkegård. Menigheden omfatter landsbyerne Tarp, Eggebæk, Frørup, Jaruplund, Oversø, Vanderup og Veding. Menigheden hører under Dansk Kirke i Sydslesvig. Der holdes skiftevis gudstjeneste i Tarp danske Kirke og Jaruplund danske Kirke. Eksterne henvisninger Menighedens hjemmeside Arkiveret 12. januar 2017 hos Wayback Machine Billede af kirken Arkiveret 13. oktober 2016 hos Wayback Machine
Thyraborg

Thyraborg (ogdå Thyreborg) var en dansk fæstning beliggende som ruinsted i det nordlige Tyskland, der indgik som et led i forsvarsværket Dannevirke i det dengang sydlige Jylland. Fæstningen menes at være bygget under Valdemar 1. den Store, da han forstærkede en del af Hovedvolden med en cirka 2,5 meter tyk teglstensmur, som kendes under navnet Valdemarsmuren. Borgen blev bygget kort tid efter opførelsen af Valdemarsmuren og blev muligvis anvendt som garnison for Dannevirkes besætning. Borgen var beliggende på nordsiden af Dannevirkes hovedvold og var på tre sider omgivet af den nu udtørrede Dannevirke Sø. Den var beliggende strategisk tæt ved Hærvejens port i Dannevirke (Kalegat). Fæstningen blev opkaldt efter Thyra Dannebod, som ifølge legenden er ansvarlig for bygningen af Dannevirke. Thyra Dannebod, som var mor til Harald Blåtand, optræder endnu i dag i mange sønderjyske eller sydslesvigske folkesagn omkring opførelsen af Dannevirket. Stedet, hvor borgen har stået, kan endnu i dag ses få hundred meter øst for Danevirke Museum i landsbyen Dannevirke. Eksterne henvisninger Billede af Thyraborg Projektkontor Verdensarv Hedeby og Dannevirke: En gådefuld borgvold Arkiveret 2. april 2015 hos Wayback Machine
Dodauer See

Der Dodauer See zwischen Plön und Eutin in der Gemeinde Malente ist ein unter Naturschutz stehender See im Kreis Ostholstein nahe dem Dorf Dodau in Schleswig-Holstein, der den Ursprung der Schwartau darstellt. Topographie Der Dodauer See hat eine langgestreckte Form, die von West nach Ost verläuft und aus zwei größeren ovalen Wasserflächen besteht. Er ist an seiner tiefsten Stelle 1,7 m tief und hat eine Länge von etwa 750 Meter und eine maximale Breite von rund 300 Meter, wodurch sich eine Größe von 16,9 Hektar sowie ein Uferumfang von 2,23 km ergibt. Lage Der See liegt in der Holsteinischen Schweiz und ist umgeben von einer hügeligen Moränenlandschaft. Wobei sich die nächstgelegene Ortschaft Bösdorf im Südwesten und der Eutiner Stadtteil Neudorf im Osten in einer Entfernung von etwas über 2,5 km befinden. Geschichte Zu Anfang des 19. Jahrhunderts wurde die Größe des Sees mit 10.000 Quadratruten (rund 28 Hektar) angegeben. Der See wurde später zur Gewinnung von Weideland trockengelegt. Im Rahmen des Baus der Ortsumgehung der B 76 um Eutin ab Mitte der 1990er Jahre wurde der See wiederhergestellt: Ufer Am Ostufer grenzt der Dodauer Forst direkt an den See an, während im Süden die B 76 auf ihrem Weg von Eutin nach Plön langführt. Im Südosten befinden sich außerdem zwei Privatgrundstücke, während das restliche Ufer im westlichen Teil des Sees ist durch landwirtschaftlich-genutzte Flächen dominiert wird. Literatur Hans Auf Dem Hovel: Die Entstehung des Graslandes in Schleswig-Holstein; in: Schriften des Naturwissenschaftlichen Vereins für Schleswig-Holstein – Band 28, Heft 2; Kiel 1957 Ludwig Kohli: Handbuch einer historisch-statistisch-geographischen Beschreibung des Herzogtums Oldenburg samt der Erbherrschaft Jever und der beiden Fürstentümer Lübeck und Birkenfeld; Bremen 1826 Einzelnachweise
Staldkirken

Staldkirken er den danske kirke i Vesterland på Sild. Den er indrettet i en stråtækt frisergård fra 1780, som blev købt i 1952. Mens hovedbygningen fungerer som præstegård, er lade- og staldbygningen indrettet til kirkerum. Staldkirken fungerer som sognekirke for den danske menighed på den nordfrisiske ø Sild, som hører under Dansk Kirke i Sydslesvig. Kirkerummet er enkelt og lyst med hvide trævægge. Kirkens orgel er bygget af Bruhn & Søn Orgelbyggeri fra Rødekro, og blev indviet i april 1993. Klokkestablen foran gården blev indviet i 1996. I år 2000 blev kirkesalen gennemgribende renoveret. Siden da kaldes bygningen for Staldkirken. I juni 2009 kom et kirkeskib til. Menigheden blev dannet den 14. marts 1948. De første år holdtes gudstjenesterne på de daværende danske skoler i Hørnum, Kejtum, Vesterland og List. Siden den 21. marts 1976 holdes øens danske gudstjenester overvejende i den stråtækte frisergårds staldlænge i Vesterland. Større gudstjenester holdes i Sankt Nils Kirke. Galleri Eksterne henvisninger Den danske menighed på Sild