Kieli Egyetem

A Kieli Egyetem (németül: Christian-Albrechts-Universität zu Kiel, rövidítve CAU, informális nevén Christiana Albertina) egy egyetem Kiel városában, Németországban. Christian Albert, Holstein-Gottorp hercege alapította 1665-ben Academia Holsatorum Chiloniensis néven, és ma hozzávetőleg 27 000 diákja van. A Kieli Egyetem Schleswig-Holstein tártomány legnagyobb, legrégebbi és legrangosabb egyeteme. 1864/66-ig nemcsak Németország legészakibb egyeteme volt, hanem Dánia 2. legnagyobb egyeteme is. Oktatói, öregdiákjai és kutatói 12 Nobel-díjat nyertek el. 2006 óta tagja a német egyetemi kiválósági kezdeményezésnek. A The Future Ocean, amelyet a GEOMAR Helmholtz Zentrum für Ozeanforschung Kielben együttműködésben hoztak létre 2006-ban, nemzetközileg elismert kiválósági klaszter. A második kiválósági klaszter „Inflammation at Interfaces” a krónikus gyulladásos betegségekkel foglalkozik. A Kieli Világgazdasági Intézet is kapcsolatban áll a Kieli Egyetemmel. Az egyetem nagy hírnevet szerzett a nemzetközi közjogra való összpontosítása miatt. Németország és Európa legrégebbi nemzetközi közjogi intézménye – a Walther-Schücking-Institut für internationales Recht – székhelye Kielben található. Története A Kieli Egyetemet Christiana Albertina néven alapította 1665. október 5-én Keresztély Albert, holstein-gottorpi herceg. Kiel város polgárai kezdetben meglehetősen szkeptikusak voltak a közelgő diákáradattal kapcsolatban, és úgy gondolták, hogy ezek „falánkságukkal, erős alkoholfogyasztásukkal és megkérdőjelezhető jellemükkel eléggé károsak lehetnek” (németül: mit Fressen, Sauffen und allerley leichtfertigem Wesen sehr ärgerlich seyn). De azok nyertek a városban, akik egy egyetem gazdasági előnyeit vázolták fel, így Kiel a Német Német-római Birodalom legészakibb egyeteme lett. 1773 után, amikor Kiel Dánia fennhatóság a alá került, az egyetem virágzásnak indult, és amikor a város 1867-ben Poroszország része lett, az egyetem gyorsan felfejlődött. Megnyitotta Németország egyik első botanikus kertjét (ma Alter Botanischer Garten Kiel) és Martin Gropius számos új épületet tervezett ide, amelyek a növekvő számú hallgató oktatásához szükségesek. A Christiana Albertina volt az egyik első német egyetem, amely 1933-ban engedelmeskedett a Gleichschaltungnak, beleegyezve abba, hogy származásuk miatt sok professzort és diákot eltávolítsanak az iskolából, például Ferdinand Tönniest vagy Felix Jacobyt. A második világháború alatt az egyetem súlyos károkat szenvedett, ezért később más helyen építették újjá, és a régebbi épületek közül csak néhány adott helyet az orvosi egyetemnek. 2019-ben bejelentették, hogy betiltják az egész arcot elfedő burkakendőt a tantermekben, arra hivatkozva, hogy nyílt kommunikációra van szükség, amely magában foglalja a mimikát és a gesztusokat is. Karok Hittudományi Kar Jogi Kar Üzleti, Közgazdaságtudományi és Társadalomtudományi Kar Orvostudományi Kar Bölcsészettudományi Kar Matematikai és Természettudományi Kar Agrártudományi és Táplálkozástudományi Kar Műszaki Kar Nevezetes emberek Öregdiákok Franz Boas (1858–1942), antropológus Alice Bota (született 1979), újságíró Georg von Dadelsen (1918–2007), zenetudós, Neue Bach-Ausgabe Gerhard Domagk, bakteriológus, Nobel-díjas Andre Franke, genetikus Johanna Hellman (1889-1982), sebész Mareile Höppner, televíziós műsorvezető Prof. Dr. Doris König , a Németországi Szövetségi Alkotmánybíróság, Németország legfelsőbb bíróságának jelenlegi bírája Wolfgang Kubicki politikus, az FDP németországi alelnöke, 1992 és 1993 között, 1996 óta az FDP frakcióvezetője a Landtagban, a schleswig-holsteini parlamentben, a Bundestag tagja Oswald Pohl (1892–1951), háborús bűnökért kivégzett náci SS-tiszt Viktoria Schmidt-Linsenhoff (1944–2013), német művészettörténész és professzor Gerhard Stoltenberg politikus, Schleswig-Holstein volt miniszterelnöke, Németország volt pénzügyminisztere Peer Steinbrück politikus, Észak-Rajna-Vesztfália volt miniszterelnöke, Németország volt pénzügyminisztere Erich Walter Sternberg, zeneszerző Dr. Sibylle Kessal-Wulf, a Németországi Szövetségi Alkotmánybíróság, Németország legfelsőbb bíróságának jelenlegi bírája Akadémikusok Nobel-díjasok Számos Nobel-díjas neve kapcsolódik a Kieli Egyetemhez, köztük: 1902 Theodor Mommsen (irodalom) 1905 Philipp Lenard (fizika) 1907 Eduard Buchner (kémia) 1918 Max Planck (fizika) 1922 Otto Meyerhof (gyógyászat) 1939 Gerhard Domagk (gyógyászat) 1950 Kurt Alder és Otto Diels (kémia). Látnivalók Az egyetem botanikus kertje Képtár Holstein-tanulmányi díj A CAU leghíresebb kitüntetése a Holstein Study Award (Holsteiner Studienpreis), amelyet 2001 óta minden évben az egyetem három legjobb hallgatója kap. A díj kritériumai közé tartozik a rendkívüli tudományos teljesítmény, a széles szellemi látókör és a politikai vagy társadalmi szerepvállalás. A 2. és 3. díjért 500 euró, az 1. díjért pedig 1000 eurós pénzjutalom áll rendelkezésre. A Holstein Tanulmányi Díjat az „Iuventus Academiae Holsatorum” egyesület finanszírozza. A díj szakértői zsűrijében különböző karok professzorai vesznek részt, a díjakat pedig az egyetem elnöke vagy alelnöke ítéli oda hivatalos ceremónia keretében az egyetem felhőkarcolójának legfelső emeletén. Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Kiel University című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. További információk Kieli Egyetem webhelye Kieli Egyetem Nemzetközi Ügyek Diákszövetség a Kieli Egyetemen (németül)