Cercul de la Goseck

Cercul de la Goseck, se găsește în landul Saxonia-Anhalt, în Germania. Descoperit prin arheologie aeriană în august 1991, este un enorm cerc tumulic cu diametrul de 75 de metri, așezat pe un câmp agricol. Face parte din cele mai vechi observatoare cunoscute: Nabta Playa, Egiptul de Sus; Stonehenge, Comitatul Wiltshire, Anglia; Angkor Wat, Cambodgia; Kokino, Macedonia; Cercul de la Goseck, Germania. Situl de la Externsteine, în Renania de Nord-Westfalia (Germania) poate fi și el un astfel de observator. Descrierea sitului Cuprinde o serie de trei cercuri concentrice de pământ și de țepușe de lemn (fără îndoială întărite, în vremea aceea, cu spini) fiecare cu 3 deschizături care coincid cu răsăriturile și apusurile de Soare la solstițiile de iarnă și de vară. Existența unui al patrulea cerc exterior, care ar fi dispărut de-a lungul timpului, este foarte discutată. Lucrările profesorului Wolfhard Schlosser Profesorul Wolfhard Schlosser de la Universitatea Ruhr la Bochum (în germană: Ruhr-Universität Bochum), astronom specializat în astroarheologie, se ocupă de reconstituirea unui templu al Soarelui ridicat de o civilizație europeană care se suprapune peste Epoca Pietrei și cea târzie a Bronzului. Datat prin 4.800 înainte de Era creștină, ar fi ușor anterior altor situri similare descoperite în Mesopotamia sau în Egiptul de Sus, la Nabta Playa. Wolfhard Schlosser este de părere că remarcabila aranjare a sitului indică faptul că ne aflăm, într-adevăr, în fața unuia dintre primele exemple de observatoare astronomice; astronomic, cu siguranță, dar mai ales utilizat cu scopuri astrologice și agricole. Pentru Schosser, unul dintre cele trei portaluri, cel din Sud, marca răsăritul și apusul heliacal la solstițiile de iarnă și de vară. Permitea preoților, dar și primilor agricultori europeni să determine cu precizie calendarul lucrărilor lor, dar și să se protejeze de diferite agresiuni inerente acelei epoci (animale sălbatice, triburi ostile, ...). Tot după cum spune Schlosser, „Goseck nu este doar o «construcție a unui calendar», ci, mai degrabă și în mod clar, o construcție sacră”. În demonstrația sa, Schlosser a stabilit cu îndemânare că situl a fost construit pentru observarea unor fenomene astronomice cum sunt aștri cei mai apropiați (Luna și Soarele, planete și stele), dar și pentru urmărirea derulării timpului. Aceste cicluri cerești au fost importante pentru îndeplinirea riturilor, dar și pentru semănatul și pentru secerișul din această primă organizare umană demnă de a fi denumită civilizație. Coroborând aceasta, profesorul François Bertemes, de la Universitatea din Halle-Wittenberg, a indicat că este destul de obișnuit ca astfel de observatoare astronomice să fi fost și locuri de cult și centre ale vieții sociale. Note Bibliografie în franceză Le disque de Nebra : un calendrier agricole ? par Wolfhard Schlosser - professeur d’astronomie à l’Université de la Ruhr (Bochum) - Revue « Pour la Science » nr. 318 - avril 2004. în germană Sterne und Steine von Wolfhard Schlosser (astronom) und Jan Cierny (Prähistoriker archeolog), Gebundene Ausgabe –Verlag: Theiss; Auflage: 2 (1997) ISBN: 3-8062-1318-6 François Bertemes: Sonne über Sachsen-Anhalt. in: Antike Welt. Zeitschrift für Archäologie und Kulturgeschichte. Éditeur Philipp von Zabern, Mainz 34.2003, 5, S. 543. ISSN 0003-570X François Bertemes, P. F. Biehl, A. Northe, O. Schröder: Die neolithische Kreisgrabenanlage von Goseck, Landkreis Weißenfels. in: Archäologie in Sachsen-Anhalt. Halle 2.2004, S. 137–145. ISSN 1439-4618 François Bertemes, P. F. Biehl: Goseck - Archäologie geht online. in: Archaeologie in Deutschland (AID). Theiss, Stuttgart 2005, 6, S. 36ff. ISSN 0176-8522 Ina Mahlstedt: Die religiöse Welt der Jungsteinzeit. Theiss, Stuttgart 2004. ISBN: 3-8062-1839-0 Ernst Probst: Deutschland in der Steinzeit. Bertelsmann, München 1991. ISBN: 3-570-02669-8 H. Spatz, Hinkelstein: Eine Sekte als Initiator des Mittelneolithikums? In: J. Eckert u.a. (Hersg.) Archäologische Perspektiven - Analysen und Interpretationen im Wandel. Festschrift für J. Lüning. Internat. Arch. Studia honoraria 20 (Rahden 2003) K. Schmidt: Bandkeramische Erdwerke - Verteidigungsanlagen? In: In: Varia neolithica IV, 2006. ISBN: 3-937517-43-X în engleză Ulrich Boser — Solar Circle (Archaeology Magazine July/August 2006) Legături externe Site-uri oficiale despre Goseck: de Site Internet al landului Sachsen-Anhalt despre Goseck Arhivat în 3 martie 2016, la Wayback Machine. de Offizielle Projektseite der Universität Halle (online-Beobachtung mit Webcam möglich) de Site du Pr. « Professor Dr. Wolfhard Schlosser Astronomisches Institut Ruhr-Universität Bochum » Alte site-uri : de Astronomie im alten Europa: Spuren einer erloschenen Kultur Arhivat în 28 iunie 2006, la Wayback Machine. de Beitrag in der Mitteldeutschen Zeitung vom 8. September 2004: Archäologen finden einige Knochen von Opfertieren in einer jungsteinzeitlichen kreisförmigen Grabenanlage de dpa-Meldung vom 1. Juni 2005: Wiederaufbau in Goseck hat begonnen de dpa-Meldung vom 7. November 2005 zur Eröffnung des rekonstruierten Sonnenobservatoriums am 21. Dezember 2005 en Ulrich Boser — Solar Circle (Archaeology Magazine Vol Number 4 July/August 2006) en Essay in English from the Deutsche Welle de Die Kreisgrabenanlagevon Goseck Vezi și Arheoastronomie Avebury Discul ceresc de la Nebra Stonehenge