NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Villa Brandenstein

Die Villa Brandenstein, eine 1923/1924 vom Architekten Hermann Frede erbaute, heute denkmalgeschützte Villa befindet sich im Stadtviertel Nördliche Innenstadt, Am Kirchtor 11, in Halle (Saale) und ist das einzige Beispiel des Art déco in der Geschichte des halleschen Villenbaus. Im Denkmalverzeichnis der Stadt Halle ist die Villa unter der Erfassungsnummer 094 80076 verzeichnet. Lage Die für den Kaufmann Alfred Brandenstein errichtete Villa befindet sich in einer städtebaulich exponierten Lage. Sie bildet den Point de vue am Ende der Sichtachse Burgstraße, wo sich die Straßen Neuwerk und Am Kirchtor im spitzen Winkel treffen. Durch weitere Straßeneinmündungen ergibt sich vor der Villa ein platzähnlicher Raum. Beschreibung Die prominente Lage veranlasste Hermann Frede zu einer repräsentativen Fassade. Die Front des zweigeschossigen, querrechteckigen Putzbaus mit hohem Walmdach versah er mit einer in Kalkstein aufwändig skulptierten Pilasterarchitektur. Ein plastisch aus dem Giebelfeld über der Eingangstür heraustretender Kopf, Tierfiguren in den Fenstergiebeln sowie florale und geometrische Reliefs kennzeichnen den Bauschmuck der Villa. Eine dem Walmdach vorgelagerte kleine Attika betont die Mittelachse der Fassade als eine Art Portikus. Den Eingang erreicht man über fünf Stufen und eine vorgelagerte Terrasse. Die ebenfalls in Kalkstein ausgeführte Einfriedung mit Vasen auf den Torpfeilern und das schmiedeeiserne Tor betonen eine hoheitliche Distanz und lässt die Villa wie ein kleines Palais wirken. Auf der südlichen Gartenseite weitet sich das Haus in einem Runderker. An der Westseite befindet sich ein rechteckiger Vorbau mit einem Balkon. Die seitlichen Fassaden, wie auch die Gartenseite sind – im Gegensatz zur nördlichen Frontseite – betont schlicht gehalten. Diese Formensprache spiegelt die Architekturauffassung Fredes wider, die schlichte Formen mit einzelnen Glanzlichtern verbindet. Das Haus ist damit neben den ebenfalls von Frede errichteten Verwaltungsbauten an der Maxim-Gorki-Straße das am reichsten ausgestattete Bauwerk im Stil des Art déco in Halle. Literatur Jens Lipsdorf: Hermann Frede. Ein hallescher Architekt zwischen Tradition und Moderne 1883–1965. Freunde der Bau- und Kunstdenkmale Sachsen-Anhalt e.V., Halle (Saale) 1998, ISBN 3-931919-03-X, S. 59–61. Hendrik Leonhardt: Halle. (= Landhäuser und Villen in Sachsen-Anhalt, Band 1.) Aschenbeck Verlag, Bremen 2009, ISBN 978-3-939401-76-6, S. 36. Holger Brülls, Thomas Dietsch: Architekturführer Halle an der Saale. Dietrich Reimer Verlag, Berlin 2000, ISBN 3-496-01202-1, S. 119. Weblinks Einzelnachweise
Gerbstedt

Gerbstedt er en by i det sydlige Harzvorland i Landkreis Mansfeld-Südharz i den tyske delstat Sachsen-Anhalt. Landsbyen ligger 5 km øst for Hettstedt og 12 km nord for Eisleben. Gerbstedt er administrationsby i Verwaltungsgemeinschaft Gerbstedt.
Gerbstedt

Gerbstedt (German pronunciation: [ˈɡɛʁpˌʃtɛt] ) is a small town in Saxony-Anhalt, district Mansfeld-Südharz. It was traditionally dominated by copper mining, presently agriculture is dominant. Geography The town Gerbstedt is located 9 km (5.59 mi) west of Hettstedt and 13 km (8.08 mi) north of the town Eisleben. Divisions The town of Gerbstedt is divided into twelve localities (Ortschaften), corresponding to the twelve former municipalities that formed the current town in 2010. Some of the localities consist of a number of Ortsteile (local parts). Sons and daughters of the town Otto Brosowski (1885–1947), mining worker, KPD member Eugen Ray (1957–1986), athlete Valentin Haussmann (died c. 1611), composer Other persons associated with Gerbstedt Rikdag, (died 985), Margrave of Meißen Friedrich Gottlieb Klopstock, (1724–1803), poet, spent his youth in Friedeburg Eckard I, Margrave of Meissen, buried in the Abbey References
Gerbstedt

Gerbstedt es un municipio situado en el distrito de Mansfeld-Südharz, en el estado federado de Sajonia-Anhalt (Alemania), a una altitud de 155 metros. Su población a finales de 2015 era de unos 7500 habitantes y su densidad poblacional, 73 hab/km².​​ Referencias Enlaces externos Página web del distrito de Mansfeld-Südharz Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Gerbstedt.
Gerbstedt

Gerbstedt est une ville située dans la partie centrale de l'Allemagne. Elle fait partie de l'Arrondissement de Mansfeld-Harz-du-Sud, dans le land de Saxe-Anhalt. Personnalités liées à la ville Valentin Haussmann (1560-1614), compositeur né et mort à Gerbstedt. Marie Ahlers (1898-1968), député du Reichstag née à Siersleben. Eugen Ray (1957-1986), athlète né à Gerbstedt. Voir aussi Feldpredigerstein Liens externes Site officiel Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail de la Saxe-Anhalt
Gerbstedt

Gerbstedt település Németországban, azon belül Szász-Anhalt tartományban. Lakosainak száma 6730 fő (2023. december 31.). Gerbstedt Klostermansfeld, Mansfeld, Seegebiet Mansfelder Land, Arnstein, Hettstedt, Salzatal, Könnern, Lutherstadt Eisleben és Wettin-Löbejün községekkel határos. Népesség A település népességének változása: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal Kapcsolódó szócikkek Szász-Anhalt települései
Gerbstedt

Gerbstedt is een stad in de Duitse deelstaat Saksen-Anhalt, en maakt deel uit van de Landkreis Mansfeld-Südharz. Gerbstedt telt 6.964 inwoners. Indeling stad De stad bestaat naast de kern Gerbstedt uit de volgende Ortschaften: evenals de Ortsteile: Adendorf (Ortschaft Friedeburgerhütte) Elben (Ortschaft Freist) Helmsdorf (Ortschaft Heiligenthal) Königwiek (Ortschaft Freist) Lochwitz (Ortschaft Heiligenthal) Pfeiffhausen (Ortschaft Ihlewitz) Reidewitz (Ortschaft Freist) Straußhof (Ortschaft Ihlewitz) Thaldorf (Ortschaft Ihlewitz) Thondorf (Ortschaft Siersleben) Zabitz (Ortschaft Freist) de Gewerbegebiete: Apfelborn (Ortschaft Hübitz) Otto-Brosowski-Schacht (Ortschaft Augsdorf) en Wohnplätze: Thomas-Müntzer-Siedlung (Ortschaft Friedeburg) Neue Siedlung (Ortschaft Friedeburg) Bahnhof Siersleben (Ortschaft Siersleben) Geschiedenis Op 1 januari 2010 werden de tot dan toe zelfstandige gemeenten Augsdorf, Friedeburgerhütte, Gerbstedt, Hübitz, Ihlewitz, Rottelsdorf, Siersleben, Welfesholz en Zabenstedt samengevoegd in de nieuw opgerichte stad Gerbstedt. Op 24 januari 2010 volgden de gemeenten Friedeburg, Freist en Heiligenthal.
Gerbstedt

Gerbstedt – miasto w Niemczech, w kraju związkowym Saksonia-Anhalt, w powiecie Mansfeld-Südharz. Od zachodu sąsiaduje z następującymi miastami: Arnstein, Hettstedt i Mansfeld, od północy z Könnern, od wschodu z Salzatal, Wettin i Rothenburg oraz od południa z Seegebiet Mansfelder Land i Lutherstadt Eisleben. 1 stycznia 2010 do miasta przyłączono: Augsdorf, Friedeburgerhütte, Hübitz, Ihlewitz, Rottelsdorf, Siersleben, Welfesholz i Zabenstedt, a 24 stycznia 2010 Freist, Friedeburg (Saale) oraz Heiligenthal. Współpraca Miejscowości partnerskie: Frévent, Francja Grefrath, Nadrenia Północna-Westfalia Przypisy Bibliografia Statistische Landesamt Sachsen-Anhalt, Halle (Saale), 2009 Linki zewnętrzne portal informacyjny (niem.)
Gerbstedt

Gerbstedt este un oraș din landul Saxonia-Anhalt, Germania. Heraldică În stema orașului este reprezentat Sfântul Ștefan cu o ramură de palmier în mână (simbolul martirilor). Arhidiaconul Ștefan a fost sfântul patron al mănăstirii benedictine de călugărițe din Gerbstedt, desființată în 1541, în contextul reformei protestante. Note
Гербштедт

Гербштедт (нем. Gerbstedt) — город в Германии, в земле Саксония-Анхальт. Входит в состав района Мансфельд. Подчиняется управлению Гербштедт. Население составляет 7929 человек (на 31 декабря 2010 года). Занимает площадь 21,52 км². Официальный код — 15 2 60 023. Город подразделяется на 9 городских районов. Примечания Ссылки
Гербштет

Гербштет (њем. Gerbstedt) град је у њемачкој савезној држави Саксонија-Анхалт. Једно је од 22 општинска средишта округа Мансфелд-Сидхарц. Према процјени из 2010. у граду је живјело 8.176 становника. Посједује регионалну шифру (AGS) 15087165. Географски и демографски подаци Гербштет се налази у савезној држави Саксонија-Анхалт у округу Мансфелд-Сидхарц. Град се налази на надморској висини од 155 метара. Површина општине износи 102,3 km². У самом граду је, према процјени из 2010. године, живјело 8.176 становника. Просјечна густина становништва износи 80 становника/km². Референце Спољашње везе Њем. Савезни завод за статистику (језик: немачки) Стална конференција градова и општина (језик: немачки) KommOn Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (29. април 2014) - Информациони систем градова, општина и округа. (језик: немачки) План насеља на мапи (Mapquest)
Gerbstedt

Gerbstedt är en stad i Landkreis Mansfeld-Südharz i förbundslandet Sachsen-Anhalt i Tyskland. Staden bildades den 1 januari 2010 genom en sammanslagning av de tidigare kommunerna Augsdorf, Friedeburgerhütte, Hübitz, Gerbstedt, Ihlewitz, Rottelsdorf, Siersleben, Welfesholz och Zabenstedt i en ny stad Gerbstedt följt av Freist, Friedeburg (Saale) och Heiligenthal den 24 januari 2010 Källor
Гербштедт

Гербштедт (нім. Gerbstedt) — місто в Німеччині, розташоване в землі Саксонія-Ангальт. Входить до складу району Мансфельд-Зюдгарц. Площа — 102,28 км2. Населення становить 6881 ос. (станом на 31 грудня 2021). Галерея Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Гербштедт Офіційний сайт [Архівовано 10 червня 2022 у Wayback Machine.] (нім.)
Plötz

Plötz è una frazione della città tedesca di Wettin-Löbejün. Storia Il 1º gennaio 2011 il comune di Plötz venne fuso con le città di Löbejün e Wettin, e con i comuni di Brachwitz, Döblitz, Domnitz, Gimritz, Nauendorf, Neutz-Lettewitz e Rothenburg, formando la nuova città di Wettin-Löbejün. Geografia antropica La frazione di Plötz comprende la località di Kösseln. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Plötz Collegamenti esterni (DE) Plötz, su stadt-wettin-loebejuen.de.
Плёц

Плёц (нем. Plötz) — деревня в Германии (ФРГ), в государстве (земле) Саксония-Анхальт. Деревня входит в состав города Веттин-Лёбеюн района Зале. История Населённый пункт впервые упоминается в 1156 году. В XX веке Плёц имела статус общины (коммуны). Население составляло 760 человек (на 31 декабря 2006 года). Занимала площадь 7,74 км². 1 января 2011 года вместе с рядом других населённых пунктов деревня вошла в состав нового города Веттин-Лёбеюн. Последним бургомистром общины была Ингелоре Циммер (б/п). Достопримечательности Советский мемориал на могиле умерших подневольных работников (остарбайтеров) угнанных на работы (в рабство) с оккупированной территории Советского Союза. Примечания
Плец

Плец (њем. Plötz) општина је у њемачкој савезној држави Саксонија-Анхалт. Једно је од 29 општинских средишта округа Зале. Према процјени из 2010. у општини је живјело 677 становника. Посједује регионалну шифру (AGS) 15088300. Географски и демографски подаци Плец се налази у савезној држави Саксонија-Анхалт у округу Зале. Општина се налази на надморској висини од 87 метара. Површина општине износи 7,7 km². У самом мјесту је, према процјени из 2010. године, живјело 677 становника. Просјечна густина становништва износи 87 становника/km². Референце Спољашње везе Њем. Савезни завод за статистику (језик: немачки) Стална конференција градова и општина (језик: немачки) KommOn Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (29. април 2014) - Информациони систем градова, општина и округа. (језик: немачки) План насеља на мапи (Mapquest)
Bauhaus (budova)

Bauhaus je stavba z let 1925/26, kterou navrhl architekt Walter Gropius pro výtvarnou školu Bauhaus v Dessau. Tato budova byla postavena u příležitosti stahování se Bauhausu z Výmaru do Dessau kvůli politickým neshodám. Vstřícný přístup města Dessau umožňoval vytvořit jedinečný školní koncept ateliérů, dílen, internátů a domů učitelů. Podobně jako motto Bauhausu ‒ spojit architekturu, umění, design a řemeslo v jeden celek ‒ tak působí i tato budova, kterou lze chápat jako manifest funkcionalismu. Od roku 1996 je budova zapsána v seznamu světového dědictví UNESCO společně s dalšími stavbami Bauhausu ve Výmaru, Desavě a Bernau bei Berlin. Koncept Walter Gropius důsledně oddělil části budovy Bauhausu a navrhl je podle jejich funkce. Hmota budovy je rozčleněna do tří křídel zalomených do tvaru L, který spolu se zelení vytváří jedinečný urbanistický koncept. Škola a dílny jsou spojeny přes dvoupodlažní probíhající most, který se táhne přes přístupovou cestu z Dessau. Na budově jsou uplatněny velkorysé zasklené fasády použité k prosvětlení učeben a dílen v kombinaci s bílými omítkami přecházejícími do bílo-černo-šedé palety funkcionalismu. Do kompozice jsou vkládány syté červené a žluté plochy typické pro školu Bauhausu. V budově spolu ladí všechny prvky – osvětlení, mobiliář, výtvarné umění. Dispozice Základní strukturou Bauhausu je jasně a důkladně zvážit venkovní systém spojující křídla, která odpovídají za vnitřní provozní systém školy. Administrativa byla umístěna na prvním podlaží mostu a v horním podlaží byl kabinet dvou architektů Waltra Gropiuse a Adolfa Meyera, který byl vzhledem ke své poloze přirovnáván k lodnímu můstku kapitána. Ubytování a školní budovy jsou propojeny přes křídla, kde se mezi stupni nachází montážní hala a jídelna. Konstrukce Na budově je použit nový technologický a konstrukční systém tehdejší doby a to železobetonový skelet s hřibovými stropy kombinovaný se zdivem na jednotlivých podlažích, a pochozí střechou tvořenou asfaltovými dlaždicemi. Jednou z nejlepších vlastností skeletové konstrukce u této budovy bylo zrušení funkce nosné a dělicí stěny. Tímto systémem se dosáhlo toho, že váha konstrukce se přenesla do železobetonových ramen a zdivo se stalo výplňovým materiálem mezi deskami a sloupy. Systematická vylepšení ve skeletové konstrukci vedla k vytvoření subtilnější konstrukce a prosvětlení fasády zasklenými konstrukcemi. Ekonomika stavby Budova má celkem 42445 metrů krychlových a její celkové náklady činily 905 500 marek. Tato budova byla postavena za pomoci učitelů a studentů Bauhausu, přičemž mohla být vnímána jako ideální prostředek výchovy. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Budova Bauhausu v Dessau na slovenské Wikipedii. Související články Bauhaus (výtvarná škola) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bauhaus na Wikimedia Commons Budova Bauhausu na stránkach greatbuildings.com Budova Bauhausu na archiwebu Historie Bauhausu
Bauhaus Dessau

Bauhaus Dessau är ett byggnadskomplex i Dessau-Rosslau. Byggnaden uppfördes 1925–1926 som utbildningsbyggnad för konst-, design- och arkitekturskolan Bauhaus efter ritningar av Walter Gropius. Byggnaden och de närliggande lärarbostäderna Meisterhäuser kom att ligga till grund för Bauhaus renommé inom modernismen. Byggnaden förstördes under andra världskriget men under 1960-talet inleddes arbetet med att restaurera byggnaden vilket slutfördes 1976. 1996–2006 genomfördes en ny restaurering efter byggnadsvårdsprinciper. Sedan 1996 ingår komplexet i Unescos världsarkivslista tillsammans med Haus am Horn, Bauhausskolan i Weimar, mästarhusen i Dessau och sedan 2017 även loftgångshusen i Dessau-Törten. Kritik av skolans modernistiska åsikter, gjorde att Bauhaus av politiska skäl och på grund av minskade bidrag, valde att flytta från det konservativa Weimar till det socialdemokratiska Dessau 1925. Dessaus vänsterliberala borgmästare Fritz Hesse engagerade sig för en etablering av Bauhaus. Bauhaus kom här att bygga sina klassiska byggnader. På grund av den ständiga kampen för Bauhaus överlevnad lämnade till sist Gropius ledarrollen 1928 och Hannes Meyer tog över. Trots Meyers framgångar med att marknadsföra Bauhaus, gjorde hans marxistiska idéer att han, redan 1929, tvingades avgå som rektor. Istället tog Mies van der Rohe över och på skolan lades fortfarande störst fokus på arkitektur. Nazisterna starka påverkan i Tyskland lämnade inte heller Bauhaus oberörda, utan 1932 tvingades verksamheten flytta till Berlin sedan nazisterna tagit makten i Dessau. Ett år senare stängdes skolan för gott. Andra byggnader i Dessau I Dessau skapades 1925–1932 dessutom ytterligare byggnader ritade av arkitekter vid Bauhaus som Siedlung Törten, Dessaus arbetsförmedling och Kornhaus. Andra byggnader i Dessau är Konsumgebäude och loftgångshusen i Törten. I anslutning till skolan byggdes även bostäder för de anställda lärarna, de så kallade Meisterhäuser.
Кверфурт

Кверфурт (на немски: Querfurt) е град в Саксония-Анхалт, Германия, с 11 065 жители (31 декември 2014). Намира се западно от Хале на Зале и 18 km западно от Мерзебург. За пръв път е споменат между 881 и 899 година. Бележки Външни препратки www.querfurt.de
Querfurt

Querfurt és una població dins del districte (Kreis) de Saalekreis a la part sud de Saxònia-Anhalt, Alemanya. L'any 2005 tenia 12.935 habitants. Història Durant algun temps, Querfurt va ser la capital d'un principat que cobria uns 500 km² amb una població d'unes 20.000 persones. La família governant es va extingir l'any 1496 i va passar a la família Mansfeld. l'any 1635, d'acord amb la Pau de Praga de 1635, va ser cedida a l'Elector de Saxònia, Joan Jordi III. L'any 1746, va ser unit una vegada més a Saxònia. Va ser incorporat a Prússia el 1815. A Querfurt nasqué Sant Bru de Querfurt Referències Aquest article incorpora text d'una publicació actualment en domini públic: Chisholm, Hugh, ed. (1911). Encyclopædia Britannica (11a ed.). Cambridge University Press. Enllaços externs Official Website of the City of Querfurt
Querfurt

Querfurt er en by i Saalekreis i den tyske delstat Sachsen-Anhalt. Den liggervest for Halle. Geografi Til kommunen hører også landsbyerne Birkenschäferei, Fichtensiedlung, Gatterstädt, Gölbitz, Grockstädt, Grundmühle, Hermannseck, Kleineichstädt, Landgrafroda, Leimbach, Liederstädt, Lodersleben, Oberschmon Niederschmon (Schmon), Pretitz, Spielberg, Thomas-Müntzer-Siedlung, Vitzenburg, Weißenschirmbach, Ziegelroda Zingst. Historie 13. april 1621 var der en større bybrand, hvor 101 huse blev ødelagt. 1663 blev Querfurt residens for fyrstedømmet Sachsen-Querfurt. Fra 1816 til 1994 var den administrationsby for Landkreis Querfurt. Seværdigheder Burg Querfurt Markedsplads og rådhus Bymuren Arkæologipark med findestedet for Himmelskiven fra Nebra i den nærliggende by Nebra) Eksterne henvisninger Website for bydelen Lodersleben
Querfurt

Querfurt (German: [ˈkveːɐ̯fʊʁt] ) is a town in the Saalekreis district, or Kreis, in southern Saxony-Anhalt, Germany. It is located in a fertile area on the Querne, 18 miles (29 km) west of Merseburg. In 2020, the town had a population of 10,454. The town Querfurt consists of Querfurt proper and the following 8 Ortschaften or municipal divisions: Gatterstädt, Grockstädt, Leimbach, Lodersleben, Schmon, Vitzenburg, Weißenschirmbach and Ziegelroda. Querfurt is known as the birthplace of Saint Bruno of Querfurt. History For some time, Querfurt was the capital of a principality covering nearly 200 square miles (500 km2), with a population of about 20,000. The ruling family having become extinct in 1496, it passed to that of Mansfeld. In 1635, according to the terms of the Peace of Prague, it was ceded to the Elector of Saxony, John George I, who handed it over to his son Augustus of Saxe-Weissenfels. In 1746, it was united once more with Saxony. It was incorporated into Prussia in 1815. Notable people Jacob Christian Schäffer (1718–1790), a Protestant minister, naturalist, pioneer of the washing machine and the wood paper Johannes Schlaf (1862-1941), German playwright, author, and translator and an important exponent of Naturalism Georg Muche (1895–1987), Bauhaus artist, painter and graphic artist Walter Herrmann (1910–1987), physicist Ulrich Willerding (born 1932), botanist Dietmar Demuth (born 1955), football player and coach Jan Seyffarth (born 1986), racing driver Other personalities associated with the town Johann Gottfried Schnabel (born 1692, died between 1751 and 1758), German writer; settled down in 1719 as a barber in Querfurt. Julius von Kirchmann (1802–1884), lawyer and politician, law court official in Querfurt Hans Schomburgk (1880–1967), explorer and pioneer of German wildlife films Gallery References External links Official Website of the City of Querfurt
Querfurt

Querfurt es una ciudad del distrito (Kreis) de Saale en el sur de Sajonia-Anhalt, Alemania. Historia Querfurt fue durante algún tiempo la capital de un principado, que tenía una superficie de casi 200 millas cuadradas (518 km²) y una población de alrededor de 20.000 personas. Tras extinguirse el linaje de la familia gobernante en 1496, pasó a ser regida por los gobernantes de Mansfeld. En 1635, mediante la paz de Praga, fue cedida al elector de Sajonia, Juan Jorge I, que se la entregó a su hijo Augusto; en 1746 se unió de nuevo al electorado sajón. Se incorporó a Prusia en 1815. Referencias Este artículo incorpora texto de una publicación sin restricciones conocidas de derecho de autor: Chisholm, Hugh, ed. (1910-1911). «Encyclopædia Britannica». Encyclopædia Britannica. A Dictionary of Arts, Sciences, Literature, and General information (en inglés) (11.ª edición). Encyclopædia Britannica, Inc.; actualmente en dominio público.
Querfurt

Querfurt település Németországban, azon belül Szász-Anhalt tartományban. Lakosainak száma 10 253 fő (2023. december 31.). Querfurt Barnstädt, Nebra, Kaiserpfalz, Roßleben, Allstedt, Lutherstadt Eisleben, Farnstädt, Obhausen, Nemsdorf-Göhrendorf és Heygendorf községekkel határos. Fekvése Lipcsétől északnyugatra fekvő település. Története 881-899 között a közeli kolostort, majd 974-ben a település itteni birtokosai voltak említve. 1198-ban pedig már Querfurt belső városfalát is említették, majd 1357-ben a külső városfalak építéséről is említés történt. 1663-ban Querfurt lett a székhelye a Szász-Querfurti fejedelemségnek. Nevezetességek Vár Itt születtek, itt éltek Johannes Wislicenus (1835-1902), német kémikus 1835. június 24-én itt született Johann Eichentopf (1678-1769), hangszerkészítő Jacob Christian Schäffer (1718-1790), protestáns lelkész, természettudós Johannes Schlaf (1862-1941), drámaíró, mesemondó és fordító Georg Muche (1895-1987), Bauhaus festő és grafikusművész Walter Herrmann (1910-1987), fizikus Ulrich Willerding (* 1932), botanikus Személyiségek, akik kapcsolatban állnak a várossal Johannes Olearius (1611-1684), költő David Büttner Sigmund (1660-1719), protestáns lelkész és egykori geológus, paleontológus, 1690-1719 St. Lamperti diakónusa Galéria Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (német) Kapcsolódó szócikkek Szász-Anhalt települései
Querfurt

Querfurt è una città tedesca situata nel land della Sassonia-Anhalt. Geografia fisica Querfurt si trova nel circondario del Saalekreis, e fino al 1º luglio 2007 apparteneva a quello di Merseburg-Querfurt, poi confluito in quest'ultimo. Storia Querfurt è stata per un certo tempo capitale di un principato che aveva un'area di circa 200 miglia quadrate e una popolazione di circa 20 000 abitanti. La famiglia regnante si estinse nel 1496 e Querfurt passò sotto la giurisdizione di Magdeburgo con le pertinenze di Heldrungen, Juterbock e Dahme. Nel 1635, con la pace di Praga, fu ceduta all'Elettore di Sassonia Giovanni Giorgio I che successivamente lo dette in feudo ai conti von Schlick. Entrò poi a fare parte di una linea collaterale della Sassonia fino al 1746. Nel 1746, dopo varie vicissitudini, fu di nuovo unita alla Sassonia. Fu annessa alla Prussia nel 1815. Amministrazione Gemellaggi Querfurt è gemellata con: Karlstadt, dal 1990 Giżycko, dal 2003 Galleria d'immagini Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Querfurt Collegamenti esterni (DE) Querfurt (sito ufficiale), su querfurt.de.