Magdeburg

Magdeburg város Németországban, Szász-Anhalt szövetségi tartomány fővárosa, a Magdeburgi egyházmegye püspöki székvárosa. Az Elba mentén fekszik. Lakosainak száma 240 114 fő (2023. december 31.). Történelem A várost első ízben Nagy Károly frank császár egy rendelete említi 805-ben. 919-ben I. (Madarász) Henrik német király megerősíttette a várat a magyarok és a szlávok ellen. 929-ben itt tartották I. Henrik fiának, a későbbi I. (Nagy) Ottónak és I. Eduárd wessexi király lányának, Editnek az esküvőjét. Magdeburg első fénykorát is főként I. Ottó uralkodása idején érte el. 937-ben birodalmi gyűlés színhelye volt, ahol két érsek, nyolc püspök és számos világi méltóság vett részt, I. Ottó bencés kolostort alapított, ezt 968-ban érsekséggé emelték. 946-ban a kolostorba, később a dómba temették Edit királynét. 962-ben itt koronázták meg Nagy Ottót és 973-ban itt is temették el. Magdeburg második virágkora a 12. század közepén következett be, melyet egyrészt nagyszerű építmények és olyan művészeti alkotások fémjeleztek, mint a Magdeburger Reiter (Magdeburgi lovas), másrészt a több német város szervezetének is mintájául szolgáló "magdeburgi jog" kialakítása és terjesztése volt. Magdeburg a középkori Németország egyik legjelentősebb városa lett. Az egyházi hatalom mellett megjelent a polgárság is, amely a várost jómódú kereskedő és kézműves településsé alakította. A városnak az érsekséggel szemben sikerült is új városi alkotmányt kivívnia, mely a 13. században mint fontos tényező kapott szerepet a városi tanács élén a polgármesterrel. A polgárság, ha nem is tudta megdönteni az egyházi hatalmat, viszonylag önálló politikát folytatott. Magdeburg a Hanza-szövetség szászországi csoportjának elővárosa volt. 1425-ben kereskedői egymás között pontosan felosztották a piacokat. A városi ülnökök pedig messze északon is terjesztették a magdeburgi jogot. 1524-ben a város fölvette a reformációt, midőn pedig az augsburgi interimet elvetette, birodalmi átok alá esett és Móric szász herceg 1551-ben elfoglalta, de kíméletesen bánt vele. A harmincéves háborúban 1629-ben Wallenstein sikertelenül ostromolta 28 hétig. 1631-ben Tilly újra ostrom alá fogta és május 10-én rohammal bevette. Ezen ostrom után a város alig 130 házat kivéve teljesen elpusztították és lakói közül 30 000 embert megöltek. 1646-tól 30 éven át Otto von Guericke volt a város polgármestere. 1648-ban a magdeburgi érsekség mint világiasított fejedelemség Brandenburgé lett. A 17-18. században fellendült a kulturális élet, ekkor többek között a természettudós Otto von Guericke és Georg Philipp Telemann, a kiváló zeneszerző is a város hírnevét öregbítette. 1806-ban a franciák minden ellenállás nélkül elfoglalták, 1814-ben azonban Poroszország visszakapta. A 19. század gazdasági fejlődése főként 1870-től vette kezdetét, ekkorra már nagyjából kirajzolódott a város jelenlegi arculata és rohamosan nőtt lakosságának száma is egyrészt bevándorlással, másrészt az elővárosok hozzácsatolásával. 1945 és 1990 között az NDK része és a hajdani magdeburgi kerület székhelye volt. Az 1990-es német újraegyesítés óta ismét Szász-Anhalt tartomány székhelye. Több évszázadnyi szünet után II. János Pál pápa újjáalapította a Magdeburgi egyházmegyét. Kultúra Színházak Theater Magdeburg – Magdeburgi színház Städtisches Puppentheater Magdeburg – Bábszínház Theater an der Angel Improvisationstheater Hechtsprung Múzeumok Kulturhistorisches Museum Magdeburg – Kultúrtörténeti múzeum Museum für Naturkunde Magdeburg – Természeti múzeum Technikmuseum Magdeburg – Technikai múzeum Kunstmuseum Magdeburg – Művészeti múzeum Otto-von-Guericke-Museum in der Lukasklause Galerie 1200 Jahrtausendturm Schulmuseum Magdeburg – Iskolamúzeum Museumsschiff Württemberg mit Museum zur Geschichte der Elbschifffahrt Historische Schiffmühle am Petriförder Steinzeithaus Randau slawisches Dorf Pechau – Pechau szláv falu Templomok Magdeburgi dóm Szent Sebestyén-székesegyház Szent János-templom Magdeburg lakossági statisztikája Népesség Közlekedés Közúti közlekedés A várost érinti az A2-es és az A14-es autópálya. Vasúti közlekedés Vízi közlekedés Magdeburg Németország keleti részének legnagyobb kikötője, itt található a Magdeburgi csatornahíd. Polgármesterek Oktatás Otto-von-Guericke-Universität – Ottó von Guericke Egyetem Hochschule Magdeburg-Stendal – Stendal főiskola Testvértelepülések Szarajevó, Bosznia-Hercegovina, 1972 Braunschweig, Németország, 1987 Nashville, USA, 2003 Pernik, Bulgária, 2004 Jegyzetek Források NDK (Panoráma, 1980) ISBN 963 243 215 0 A Pallas nagy lexikona. Szerk. Bokor József. Budapest: Arcanum – FolioNET. 1998. ISBN 963 85923 2 X További információk Hivatalos oldal (német) Magdeburg a YouToubeon