Naravni rezervat Prisurski

Naravni rezervat Prisurski (rusko Присурский заповедник) (tudi Prisurski) je ruski zapovednik (strogi ekološki rezervat) v severnem Volškem višavju Vzhodnoevropskega nižavja. Za preučevanje varuje območje gozdno-stepskega in mešanega gozda, z odseki v različnih delih Čuvašije. Največji odsek je Alatirski naravni rezervat, ki je v dolini reke Sure (mešani iglasti in listopadni gozdovi), in dva majhna stepska odseka na jugovzhodu (rezervata Batirevski in Jaltjikski). Rezervat je v Alatirju v Čuvaškem okrožju Čuvaške republike. Leta 1995 je bil razglašen za rezervat za zaščito največjega in najmanj motenega območja južnega nižinskega gozda tajge v Čuvašiji, pa tudi stepskega habitata na severnem robu njegovega območja razširjenosti. Posebna skrb je bila zaščita habitata pižmovke in sezonskih vodnih ptic. Rezervat pokriva površino 9150 ha. Topografija Rezervat Prisurski ima teren, ki je večinoma hribovita ravnina z mešanim gozdom na peščeno-glinastih tleh. Kjer pokrajino prečkajo potoki, so grape in soteske. Splošni teren je na nadmorski višini od 130 do 180 metrov, z najvišjo točko 221 metrov nad morsko gladino. Trije deli rezervata so: Naravni rezervat Alatirski (9025 ha). Nahaja se na desnem bregu doline reke Sure vzdolž njene poplavne ravnice. Ta del je večinoma mešani iglavci in listopadni gozdovi. Naravni rezervat Batirevski (27,60 ha). Stepski teren na strmem pobočju, obrnjenem proti jugu. Naravni rezervat Jaltjikski (97,80 ha). Stepski teren; mreža rek in grap ob izvirih rek. Obdajajo jih varovalni pasovi v skupni velikosti 25.497,5 hektarjev. Podnebje in ekoregija Prisurski okraj je v vzhodnoevropski gozdno-stepski ekoregiji, ki je prehodno območje med širokolistnimi gozdovi na severu in travniki na jugu. Ta ekoregija je mozaik gozdov, step in rečnih mokrišč. Podnebje Prisurskega okraja je vlažno celinsko podnebje s toplimi poletji (Köppnova podnebna klasifikacija (Dfb)). Prisotna so velika nihanja temperature, tako dnevne kot sezonske, z milimi poletji in hladnimi, snežnimi zimami. Povprečna temperatura januarja je -12,5 °C, povprečna temperatura julija pa 19 °C. Letna količina padavin je od 430 do 750 mm/leto. Rastna doba traja 153 dni. V Prisurskem okraju 80 % padavin pade spomladi, kar vodi do obsežnih spomladanskih poplav, s stabilno zimo in nizko vodo poleti. Rastlinstvo in živalstvo V naravnem rezervatu Prisurski (vsa tri območja) raste 800 rastlinskih vrst. Triindevetdeset od teh je uvrščenih v Rdečo knjigo Čuvaške republike, vključno s petimi vrstami, ki so navedene v Rdeči knjigi Ruske federacije: Iris aphylla, rdeča naglavka (Cephalanthera rubra), Neottianta cucullata, Stipa pinnata in Astragalus zingeri. Dve vrsti sta navedeni na Rdečem seznamu IUCN: Astragalus zingeri in raznolistna mačina (Serratula zyuznikolifolia). Na območju Alatir raste 658 vrst vaskularnih rastlin (iz 91 družin), od katerih jih je 59 uvrščenih v Rdečo knjigo Čuvaške republike. V rezervoarjih zavarovanega območja raste redek plavajoči vodni orešek (Trapa natans), ki je uvrščen v rusko Rdečo knjigo. Na najdišču Jalčikski so prisotni elementi travniške stepe, vključno Stípa capilláta, Festúca valesiáca, Phleum phleoides, vretenčasta (Salvia verticillata) in stepska kadulja, avstrijski divjakovec (Doronicum austriacum), Onosma simplicissima in zvončica Campanula wolgensis. Med divjimi živalmi so los, divja svinja, planinski zajec, bober, gozdna voluharica (Myodes glareolus), gozdni polh (Dryomys nitedula), kuna zlatica, volk, ris in rjavi medved. Na treh lokacijah naravnega rezervata Prisurski je bilo zabeleženih skupno 136 vrst ptic iz 34 redov. Na najdišču Alatirski je 128 vrst (57 ne-gnezdečih); na najdišču Batirevski je 49 vrst (23 negnezdečih); na najdišču Jalčikski pa 46 vrst (19 negnezdečih). Pevci (Passeriformes) predstavljajo 74 vrst. Preostalih 62 vrst spada v redove, kot so Anseriformes, Falconiformes, Galliformes, Strigiformes, Piciformes in druge. Od 136 vrst ptic jih je 19 uvrščenih v rdeče knjige različnih stopenj. Poplavna ravnica reke Sure, ki je vključena v varovano območje rezervata, je ključno območje za ptice mednarodnega pomena. Obilje vodnih teles privablja močvirne in obvodne ptice, vključno z različnimi racami, pobrežniki, galebi in čigrami. Tu počivajo in se hranijo tudi jate selivskih gosi in žerjavov. Na varovanem območju rezervata gnezdijo redke vrste ptic, uvrščene v rusko rdečo knjigo: belorepec, velika uharica, kačar, školjkarica (Haematopus ostralegus), mala čigra (Sternula albifrons), veliki srakoper (Lanius excubitor) in druge. Simbol rezervata je volški divji petelin (Tetrao urogallus volgensis), podvrsta divjega petelina, ki ga najdemo le v regiji Sura in ga je opisal A.S. Buturlin leta 1907. Odkritih je bilo več kot 2500 vrst žuželk, vključno z redkimi, kot sta hrošča puščavnik (Osmoderma eremita) in Euidosomus acuminatus; metulja gorski apolon in črni apolon; kožekrilca Xylocopa valga in Parnopes grandior ter mravlja Lasius fuliginosus. Seznam redkih rastlin in gliv Približno 60 rastlinskih vrst, ki jih najdemo v rezervatu, je uvrščenih v Rdečo knjigo Čuvašije. Sedem vrst rastlin in gliv, ki jih najdemo tukaj, je vključenih v Rdečo knjigo Rusije: 4 vrste gob: Leccinum percandidum, modrikasti jurček (Gyróporus cyanéscens), Herícium coralloídes in Clavariadélphus pistilláris 5 vrst žilnih rastlin: iris aphylla, rdeča naglavka ( Cephalanthera rubra), Neottianta cucullata, Stípa pennáta, Astragálus zíngeri Seznam redkih žuželk Približno 10 vrst žuželk, ki jih najdemo v rezervatu, je uvrščenih v Rdečo knjigo Rusije: puščavnik in Euidosomus acuminatus; metulja gorski apolon in črni apolon; kožekrilca Xylocopa valga in Parnopes grandior; Parnopes grandior, Bombus fragrans, Bombus ruderatus, Bombus muscorum, Bombus serrisquama, Bombus schrencki in Seznam redkih ptic 13 vrst ptic, ki jih najdemo v rezervatu, je vključenih v Rdečo knjigo Rusije: ribji orel, stepski lunj, kačar, veliki klinkač, kraljevi orel, planinski orel, belorepec, sokol selec, školjkarica, veliki škurh, mala čigra, velika uharica, veliki srakoper. Sklici Zunanje povezave Map of Prisurski Reserve, ProtectedPlanet