NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Baranovka (oblast de Kirov)

Baranovka (en russe : Барановка) est un village du raïon de la Haute-Kama dans l'oblast de Kirov en Russie européenne. Sa population s'élevait à 34 habitants au recensement de 2021. Géographie Baranovka est située dans l'oblast de Kirov, un sujet de la Russie, dans le district fédéral de la Volga. Le village se trouve dans le raïon de la Haute-Kama, un raïon du nord-est de l'oblast. Le village se trouve entre les rivières Ploskaïa et Viatka. Baranovka, comme tout l'oblast de Kirov, est située dans le fuseau horaire MSK (heure de Moscou). Le décalage horaire appliqué par rapport au temps universel coordonné est +03:00. Histoire Le village fut fondé en 1951, sur les plans de l'architecte Baranova, originaire du village de Talitsa. Démographie Recensements (*) et estimations de la population: Notes et références Annexes Bibliographie : document utilisé comme source pour la rédaction de cet article. (ru) V.A. Sitnikov (dir.), Энциклопедия земли вятской. [« Encyclopédie du pays de Viatka »], vol. 2, t. 1 : Сёла, деревни, Kirov, Entreprise d'édition et d'imprimerie d'État « Viatka »,‎ 2002 (ISBN 5-85271-103-9). (ru) Ievgueni Lvovitch Skopine et Natalia Viktorovna Krivochenia, Памятники архитектуры Кировской области [« Monuments d'architecture de l'oblast de Kirov »], vol. 4 : Raïons de la Haute-Kama et de Darovskoï, Kirov, Imprimerie de l'oblast de Kirov,‎ 2010, 356 p. (ISBN 978-5-88186-913-7, lire en ligne). Voir aussi Liste des localités de l'oblast de Kirov Raïon de la Haute-Kama Liens externes Ressource relative à la géographie : OKATO Portail de la Russie
Барановка (Кировская область)

Барановка — посёлок в Верхнекамском районе Кировской области России. Входит в состав Кирсинского городского поселения. География Посёлок находится на северо-востоке Кировской области, в южной части Верхнекамского района, на берегу реки Вятка. Абсолютная высота — 166 метров над уровнем моря. Расстояние до районного центра (города Кирс) — 20 км. Население По данным всероссийской переписи 2010 года, численность населения посёлка составляла 88 человек (мужчины — 48, женщины — 40). История Посёлок был основан в 1951 году и назван в честь конструктора Барановой, составшей план посёлка по данным аэрофотосъёмки местности. В 1955 году в Барановке были построены сплавная контора и небольшой кирпичный завод. В 1956 году — медпункт и клуб, в 1957 — детский сад и двухэтажная школа. Число жителей посёлка достигало в то время 1000 человек. В 1959 году был образован Барановский сельсовет, куда входил также посёлок Черниговский. В 1963 году сплавконтору и кирпичный завод закрыли, лес стали автотранспортом отправлять в город Кирс, начал работать лесхоз. В 1977 году в здании местного клуба открылась библиотека. Улицы Уличная сеть посёлка состоит из пяти улиц: Новая Северная Советская Сплавная Южная Фотогалерея Примечания
Барановка (Верхньокамський район)

Бара́новка (рос. Барановка) — селище у складі Верхньокамського району Кіровської області, Росія. Входить до складу Кірсинського міського поселення. Населення Населення становить 88 осіб (2010, 254 у 2002). Національний склад станом на 2002 рік — росіяни 89 %. Історія Селище було засноване 1951 року і назване не честь конструктора Баранової, яка складала генеральний план селища. 1955 року тут були збудовані сплавна контора та невеликий цегляний завод, 1956 року — медпункт та клуб, 1957 року — дитячий садок та двоповерхова школа. Тоді у селищі проживало до 1 тисячі осіб. 1959 року селища стало центром Барановської сільради, куди увійшло також селища Чернігівський. 1963 року сплавну контору та цегляний завод закрили, але почав працювати лісгосп. 1977 року в клубі відкрилась бібліотека. Примітки Посилання На Вікімапії [Архівовано 25 серпня 2011 у WebCite]
Baranovo, Chernushinsky District, Perm Krai

Baranovo (Russian: Бараново) is a rural locality (a village) in Chernushinsky District, Perm Krai, Russia. The population was 33 as of 2010. There are 2 streets. Geography Baranovo is located 16 km east of Chernushka (the district's administrative centre) by road. Bolshoy Ulyk and Nizhny Kozmyash are the nearest rural localities. References
Бараново (Чернушинский район)

Бараново — деревня в Чернушинском районе Пермского края. Входит в состав Павловского сельского поселения. Находится примерно в 12 км к востоку от центра города Чернушки. История Известна с 1850 г. как деревня Барановский ключ. В 1908 году здесь было учтено 67 дворов, в 1926 учтено 66 хозяйств . Население Постоянное население составляло 396 человек (1908 год), 337 (1926), 234 (1962) , 43 (2005). По результатам переписи 2010 года численность населения составила 33 человека, в том числе 17 мужчин и 16 женщин. Примечания
Бардабашка-II

Бардабашка-II — деревня в Бардымском районе Пермского края на реке Бардабашка. Входит в состав Бичуринского сельского поселения. Находится примерно в 23 км к юго-западу от центра села Барда. История Упоминается впервые в 1982 году как деревня Бичуринского сельсовета по состоянию на 1 января 1981 года. Население Население составляло 93 человека (1981 год). В 2005 году численность населения составляла 48 человек. По результатам переписи 2010 года численность населения составила 45 человек, в том числе 25 мужчин и 20 женщин. Примечания
Бардабашка-I

Бардабашка-I — деревня в Бардымском районе Пермского края на реке Барда. Входит в состав Бичуринского сельского поселения. Находится примерно в 18 км к юго-западу от центра села Барда. История Деревня известна с 1748 года, когда в ней (тогда Бардабашево) было учтено кроме башкир 13 душ мужского пола, в том числе татар 10 и вотяков 3. Позднее в деревне учтено было 49 дворов (1869 год), 82 (1908), 118 (1926). Население Постоянное население составляло 299 человек (1869), 515 (1908), 450 (1926), в том числе 350 башкир и 100 тептярей. В 2005 году численность населения составляла 276 человек. По результатам переписи 2010 года численность населения составила 261 человек, в том числе 129 мужчин и 132 женщины. Примечания
Бардымская соборная мечеть

Бардымская соборная мечеть — мусульманское религиозное сооружение (мечеть) в селе Барда, открытое в 2010 году. Основные сведения Мечеть расположена на вершине плоской горы, называемой Чугунной горой. Высота мечети достигает 51 метра, что делает её не только самой высокой в районе, но и в крае. В мечети планируют открыть медресе — религиозную школу и библиотеку. Полностью открыть мечеть планируют в 2010 году, хотя мечеть уже работает — здесь совершают намазы, церемонии венчания и имянаречения. Мечеть после открытия, станет 30 в районе действующей мечетью. Начало строительства Закладка первого камня под фундамент прошло ещё в 1999 году. Из-за недостатка финансирования, строительство шло медленно и с перерывами. Активное строительство началось с середины 2000-х годов, после того, как активное финансирование пошло со стороны ООО «Лукойл-Пермь». Окончание строительства В конце 2009 года, 28 ноября прошел мусульманский праздник Курбан-Байрам. В этот день состоялось важное событие для всех жителей Бардымского района — на строящейся Соборной мечети возведен минарет и состоялся праздник первого азана. В 2010 году внешняя отделка полностью завершена. Но внутри здания продолжаются отделочные работы. Однако, несмотря на это, мечеть уже работает — здесь совершают намазы, церемонии венчания и имянаречения. Завершение работ и официальное открытие состоялось в 2010 году. На южной части территории Соборного мечети поставлены прожекторы, которые освещают мечеть ночью. Примечания Ссылки Информационно-аналитический портал Сайт краевого проекта «Территория культуры»
Basegi Nature Reserve

Basegi Nature Reserve (Russian: Басеги заповедник, also Bassegi) is a Russian 'zapovednik' (strict nature reserve) along the Basegi Ridge in the Middle Ural Mountains. "Basegi" means "spectacular", "beautiful" in the local Urals Russian dialect. It is relatively untouched by commercial use, and thus the area has scientific value as a "reference site" for spruce-fir forests of the Urals. It also supports a spawning habitat for trout and grayling. The main rivers are the Usva (northern border of nature reserve) and the Vilva (southern border). There are also some small rivers that have rapids typical of mountain rivers. The reserve is situated in the Gremyachinsk area of Perm Krai. Topography The reserve covers the Basegi Ridge, which runs north-south, and is divided into three sections (Southern, Middle and Northern Basegi) by steep ravines. The Basegi's geology is stable Lower Paleozoic and Proterozoic quartzite facing the surface with lesser amounts of granite and diabase. The main rivers are the Usva (northern border of the nature reserve) and the Vilva (southern border). There is also a network of smaller rivers. Climate and ecoregion Basegi is located in the Urals montane tundra and taiga ecoregion, a region that covers the Ural Mountains in a band that is narrow from west-east, but runs up most of the divide between European and Asiatic Russia. The region is a meeting zones of taiga and tundra tree and plant species. The climate of Basegi is Humid continental climate, cool summer (Köppen climate classification Subarctic climate(Dfc)). This climate is characterized by mild summers (only 1–3 months above 10 °C (50.0 °F)) and cold, snowy winters (coldest month below −3 °C (26.6 °F)). Flora and fauna There are more than 250 species of plants in the nature reserve, among them more 45 are rare. Many species of mosses and lichens, 50 species of mammals, more than 180 species of birds, 1 species of reptile, 17 species of fish and 3 species of amphibians. The fauna is typical for taiga. Species, protected by Red Data Book of the Russian Federation, include: Lichens: Lobaria pulmonaria Plants: Calypso orchid Invertebrates: clouded Apollo butterfly and others Fishes: Hucho taimen and others Birds: golden eagle, Eurasian curlew, white-tailed eagle, peregrine falcon, black stork, Eurasian eagle-owl and others. The reserve has a large community of shrews, of 6 species. In some years, the body mass of shrews can total over 70% of the total weight of vertebrates in the territory. Ecotourism As a strict nature reserve, the Basegi Reserve is mostly closed to the general public, although scientists and those with "environmental education" purposes can make arrangements with park management for visits. There is an "ecotourist" hiking route to the top of North Basegi Mountain in the reserve, however, that is open to the public. Permits must be obtained in writing in advance. The main office is in the city of Gremyachinsk. See also List of Russian Nature Reserves (class 1a 'zapovedniks') Basegi (Range) References External links Map of Basegi Reserve, OpenStreetMap
Zapovednik Basegi

Zapovednik Basegi (Russisch: Государственный природный заповедник Басеги) is een strikt natuurreservaat gelegen in Kraj Perm in het oosten van Europees Rusland. De oprichting tot zapovednik vond plaats op 1 oktober 1982 per decreet (№ 531/1982) van de Raad van Ministers van de Russische SFSR. Zapovednik Basegi heeft een oppervlakte van 379,57 km². Ook werd er een bufferzone van 213,45 km² ingesteld. De oprichting vond plaats om de sparren-zilversparrenbossen op de hellingen van de Basegirug te behouden en beschermen. Kenmerken Het reservaat is gelegen op de Basegi, een bergrug die deel uitmaakt van de Centrale Oeral. De Basegi wordt zelf onderverdeeld in drie afzonderlijke bergtoppen: Severny Baseg (951 m), Sredni Baseg (994 m) en Joezjny Baseg (851 m). Het reservaat telt vele gebieden die van wetenschappelijke en educatieve waarde zijn, zoals de bergtoendra op de helling van de Severny Baseg, de bergtoendragordel en rotspilaren op de Sredni Baseg, de graslandgemeenschappen op de oostelijke helling van de Joezjny Baseg, de graslandgemeenschappen op de zuidelijke hellingen van de Severny Baseg en een eilandberg met zeldzame plantensoorten ten westen van de Joezjny Baseg. De bergtoppen zijn vaak bedekt met mossen en korstmossen en op de veenachtige delen van het gebergte rijpen 's zomers de kruipbraam (Rubus chamaemorus) en kleine veenbes (Vaccinium oxycoccos). Daarnaast zijn er veel snelstromende bergriviertjes. Zeldzame of endemische plantensoorten zijn bijvoorbeeld Gypsophila uralensis, Dianthus acicularis en Dactylorhiza fuchsii. Dierenwereld In Zapovednik Basegi zijn tot op heden 50 soorten zoogdieren, 191 vogels en zeventien vissen vastgesteld. Zoogdieren die gebruikelijk zijn in het reservaat zijn bijvoorbeeld de eland (Alces alces), bruine beer (Ursus arctos), wolf (Canis lupus), sneeuwhaas (Lepus timidus) en eekhoorn (Sciurus vulgaris). Ook worden de Siberische wezel (Mustela sibirica), wezel (Mustela nivalis) en hermelijn (Mustela erminea) vaak aangetroffen. In de bossen broeden vogelsoorten als het auerhoen (Tetrao urogallus), hazelhoen (Tetrastes bonasia), witgat (Tringa ochropus), houtsnip (Scolopax rusticola), keep (Fringilla montifringilla) en notenkraker (Nucifraga caryocatactes).
Rezerwat przyrody „Basiegi”

Rezerwat przyrody „Basiegi” (ros. Государственный природный заповедник «Басеги») – ścisły rezerwat przyrody (zapowiednik) w Kraju Permskim w Rosji. Znajduje się w rejonach gornozawodskim i griemiaczinskim. Jego obszar wynosi 379,57 km², a strefa ochronna 213,45 km². Rezerwat został utworzony decyzją rządu Rosyjskiej Federacyjnej Socjalistycznej Republiki Radzieckiej z dnia 1 października 1982 roku. Dyrekcja rezerwatu znajduje się w miejscowości Griemiaczinsk. Opis Rezerwat znajduje się na zachodnich zboczach pasma górskiego Basiegi, najwyższego pasma Uralu Środkowego. Pasmo składa się z trzech masywów, z których najwyższy jest Sriednij Basieg (993 m n.p.m.). Wschodnią granicą rezerwatu jest główny grzbiet pasma. Na jego terenie znajduje się 11 małych, typowo górskich rzek, z których największe są Uswa i Wilwa. Klimat jest kontynentalny. Średnia temperatura lipca wynosi +13,3 °C. Średnia temperatura stycznia to -17,9°С. Flora Ze względu na górski charakter rezerwatu roślinność ma tu układ piętrowy. Ciemna tajga świerkowo-jodłowa rośnie u podnóża gór i w dolinach. Wyżej, na zboczach, rosną karłowate drzewa. Jeszcze wyżej znajdują się łąki subalpejskie. Szczyty to górska tundra z kamienistymi tarasami porośniętymi mchami i porostami, a także jałowcem pospolitym. W rezerwacie występuje 527 gatunków roślin naczyniowych, w tym około 40 rzadkich. Fauna Fauna rezerwatu jest typowa dla tajgi. Występuje tu 50 gatunków ssaków, 192 gatunki ptaków, 1 gatunek gadów, 3 gatunki płazów i 16 gatunków ryb. Liczne są takie zwierzęta jak: łoś euroazjatycki, niedźwiedź brunatny, wilk szary, lis rudy, ryś euroazjatycki, zając bielak, wiewiórka pospolita, kuna leśna, norka amerykańska, łasica syberyjska, gronostaj europejski, łasica pospolita. Rzadziej występuje: rosomak tundrowy, norka europejska, wydra europejska, tchórz zwyczajny, polatucha syberyjska, borsuk europejski. Z ptaków liczne są m.in.: głuszec zwyczajny, cietrzew zwyczajny, jarząbek zwyczajny, dzięcioł czarny, dzięcioł duży, orzechówka zwyczajna, kruk zwyczajny, błotniak stawowy, myszołów zwyczajny, pustułka zwyczajna. Rzadkie gatunki ptaków to m.in.: sowa jarzębata, derkacz, bocian czarny, rybołów, bielik, orzeł przedni, sokół wędrowny. W rzekach rezerwatu żyją m.in.: strzebla potokowa, lipień bajkalski, okoń pospolity, szczupak pospolity, głowacz białopłetwy, tajmień. Jedynym gadem żyjącym w rezerwacie jest jaszczurka żyworodna. Spośród płazów są to żaba moczarowa, żaba trawna i ropucha szara. Przypisy
Batalovo (oblast de Kirov)

Batalovo (en russe : Баталово) est un hameau inhabité du raïon de la Haute-Kama dans l'oblast de Kirov en Russie européenne. Géographie Batalovo est située dans l'oblast de Kirov, un sujet de la Russie, dans le district fédéral de la Volga. Le village se trouve dans le raïon de la Haute-Kama, un raïon du nord-est de l'oblast. Batalovo, comme tout l'oblast de Kirov, est située dans le fuseau horaire MSK (heure de Moscou). Le décalage horaire appliqué par rapport au temps universel coordonné est +03:00. Démographie Recensements (*) et estimations de la population: Culture locale et patrimoine Le village possède l'église Saint-Côme-et-Saint-Damien, construite en 1895 en bois, puis reconstruite en briques au début des années 1920. Elle appartient au style néo-russe, une forme d'électsime et elle est classée objet patrimonial culturel de Russie (en tant que monument d'urbanisme et d'architecture de l'oblast). Notes et références Annexes Voir aussi Liste des localités de l'oblast de Kirov Raïon de la Haute-Kama Liens externes Ressource relative à la géographie : OKATO Portail de la Russie
Баталово (Верхнекамский район)

Бата́лово — деревня в Верхнекамском районе Кировской области России. Входит в состав Рудничного городского поселения. География Деревня находится в северо-восточной части Кировской области и в центральной части Верхнекамского района, на расстоянии 38 км (по прямой) к северо-востоку от города Кирс, административного центра района. Абсолютная высота — 145 м над уровнем моря. Часовой пояс Деревня Баталово, как и вся Кировская область, находится в часовой зоне МСК (московское время). Смещение применяемого времени относительно UTC составляет +3:00. История По данным Второй Ревизии 1748 года в деревне насчитывалось 14 душ мужского пола (государственные черносошные крестьяне). В 1896 году открыта земская школа. Население По данным всероссийской переписи 2010 года, численность населения деревни составляла 7 человек (мужчины — 4, женщины — 3). Фотогалерея Примечания
Баталово (Верхньокамський район)

Бата́лово (рос. Баталово) — присілок у складі Верхньокамського району Кіровської області, Росія. Входить до складу Рудничного міського поселення. Населення становить 7 осіб (2010, 9 у 2002). Національний склад станом на 2002 рік — росіяни 100 %. Примітки Посилання На Вікімапії [Архівовано 25 серпня 2011 у WebCite]
Baszkirski Państwowy Uniwersytet Rolniczy

Baszkirski Państwowy Uniwersytet Rolniczy (baszk. Башҡорт дәүләт аграр университеты – БДАУ, ros. Башкирский государственный аграрный университет – БГАУ) – baszkirska publiczna uczelnia wyższa, zlokalizowana w Ufie. Uczelnia została założona w 1930 roku jako Baszkirski Instytut Rolniczy (Башкирский сельскохозяйственный институт). W 1947 roku utworzony na nim Wydział Leśnictwa, a w 1950 Wydział Mechanizacji Rolnictwa. Stopniowo poszerzano infrastrukturę instytutu, w latach 1954–1964 wybudowano główny budynek akademicki, klinikę weterynaryjną oraz dom studencki. W 1980 roku uczelnia została odznaczona Orderem Czerwonego Sztandaru Pracy za kształcenia wysokokwalifikowanych ekspertów w dziedzinie rolnictwa oraz za osiągnięcia naukowe. W 1993 uczelnia otrzymała status uniwersytetu państwowego. W skład uczelni wchodzą następujące jednostki administracyjne: Departament Mechanizacji Rolnictwa Wydział Agronomii Wydział Technologii Produktów Zwierzęcych Wydział Ekonomiczny Wydział Inżynierii Elektrycznej i Automatyki Wydział Technologii Żywności Wydział Leśnictwa i Zarządzania Krajobrazowego Wydział Nauk Weterynaryjnych Przypisy
Башкирський державний аграрний університет

Башки́рський державний аграрний університет (БДАУ) — один із провідних аграрних університетів Росії, розташований в столиці Башкортостану — Уфі. Історія Університет був утворений як Башкирський сільськогосподарський інститут згідно з постановою ЦВК та Ради народних комісарів СРСР № 237 від 23 липня 1930 року. Вузи розташувався в будівлі закритої радянською владою Уфимської духовної семінарії. Заняття розпочались 1 жовтня того ж року. 1993 року інститут отримав статус університеті. Структура Факультети: Факультет агротехнологій та лісового господарства Факультет біотехнологій та ветеринарної медицини Механічний факультет Факультет природооблаштування та будівництва Енергетичний факультет Факультет харчових технологій Економічний факультет Факультет інформаційних технологій та управління Ректори 1930–1933 — Асадуллін А. Г. 1933–1937 — Гумеров М. Н. 1937–1939 — Єгоров Л. І. 1939–1941 — Гайнуллін Т. Р. 1941–1943 — Пшеничний П. Д. 1943–1950 — Рудько К. Ф. 1950–1951 — Смородін Г. С. 1951–1954 — Єрмолаєв А. К. 1954–1964 — Соколов А. П. 1964–1973 — Бахтізін Р. Н. 1973–1983 — Байков А. М. 1983–1988 — Щепанський О. І. 1988–1999 — Баширов Радік Мінніханович 1999–2007 — Недорезков В. Д. 2007–2008 — Гімаєв Ільдар Раїсович 2008-нині — Габітов Ільдар Ісмагілович Випускники Соколов Михайло Анисимович — Герой Радянського Союзу Асаєв Р. Б., М. М. Галієв, Р. М. Діваєв, С. Н. Зайнагабдінов, Ф. І. Машкін, Ф. М. Павлов, Б. І. Петров — Герої Соціалістичної Праці Сарбаєв Раїль Саліхович — прем'єр-міністр Башкортостану Вахітов Шаміль Хуснуллович — замісник міністра сільського господарства Башкортостану, міністр сільського господарства Башкортостану (2007–2010), заступник прем'єр-міністра Башкортостану (2001-2010) Шаяхметов Ідел Амінович — міністр природокористування та екології Башкортостану (2008–2012) Набіуллін Р. Б. — міністр лісового господарства Башкортостану Сайфуллін Ф. А. — голова комітету з аграрних питань і природокористування курултаю Башкортостану Азнагулов В. Г. — керівник секретаріату курултаю Башкортостану Хадиєв Ілдар Римович — міністр природокористування та екології Башкортостану Примітки Посилання Сайт університету [Архівовано 5 червня 2015 у Wayback Machine.]
Baszkirski Państwowy Uniwersytet Medyczny

Baszkirski Państwowy Uniwersytet Medyczny (baszk. Башҡорт дәүләт медицина университеты, ros. Башкирский государственный медицинский университет) – baszkirska publiczna uczelnia wyższa, zlokalizowana w Ufie. Uczelnia została założona w 1932 roku jako Baszkirski Instytut Medyczny (Башкирский медицинский институт). Początkowo obejmował tylko jeden wydział – Wydział Medycyny Ogólnej. W 1961 roku utworzono Wydział Pediatrii, w 1970 – Wydział Medycyny Profilaktycznej (potem przemianowany na Wydział Medycyny Profilaktycznej i Mikrobiologii), w 1976 Wydział Stomatologii, a w 1981 Wydział Farmacji. W skład uczelni wchodzą następujące jednostki administracyjne: Wydział Medycyny Ogólnej Wydział Medycyny Profilaktycznej Wydział Pielęgniarstwa Wydział Pediatrii Wydział Farmacji Wydział Stomatologii. Przypisy
Башур

Башур — деревня в Завьяловском районе Удмуртии, входит в Завьяловское сельское поселение. География Находится в 16 км к юго-востоку от центра Ижевска и в 4 км к востоку от Завьялово. Через деревню протекает речка Башурка, из которой обустроен небольшой пруд. Население Примечания
Башур

Башу́р (рос. Башур) — присілок в Зав'яловському районі Удмуртії, Росія. Розташоване на невеликій правій притоці річки Бидвайка, лівій притоці Позимі, на південний схід від присілка Зав'ялово. Населення Населення — 113 осіб (2010; 64 в 2002). Національний склад станом на 2002 рік: удмурти — 81 % Урбаноніми вулиці — Зарічна, Центральна провулки — Ставковий Примітки Посилання www.panoramio.com