NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ardatow (Nischni Nowgorod)

Ardatow (russisch Арда́тов) ist eine Siedlung städtischen Typs in der Oblast Nischni Nowgorod in Russland mit 9566 Einwohnern (Stand 14. Oktober 2010). Die ehemalige Stadt des früheren Gouvernements Nischni Nowgorod ist nicht zu verwechseln mit der gleichnamigen, 200 km östlich gelegenen Stadt Ardatow in der Republik Mordwinien, ehemals Gouvernement Simbirsk. Geographie Der Ort liegt etwa 130 km Luftlinie südsüdwestlich des Oblastverwaltungszentrums Nischni Nowgorod am Oberlauf der Lemet, eines linken Nebenflusses der Tjoscha. Ardatow ist Verwaltungszentrum des Rajons Ardatowski sowie Sitz der Stadtgemeinde (gorodskoje posselenije) Rabotschi possjolok Ardatow. Neben der Siedlung gehören zur Gemeinde die bis zu zehn Kilometer nördlich bis westlich gelegenen Dörfer Ismailowka, Kotowka, Lemet, Nowolei, Obchod, Poljana, Sosnowka, Tschuwarleika, Urwan und Uschowka. Geschichte Als Gründungsjahr des 1578 erstmals urkundlich erwähnten Ortes gilt 1552. 1779 erhielt Ardatow als Verwaltungssitz eines Ujesds des Gouvernements Nischni Nowgorod die Stadtrechte. 1923 wurde der Ujesd aufgelöst und 1925 wurde Ardatow wieder in ein Dorf umgewandelt, jedoch 1929 wieder zum Verwaltungssitz eines neu geschaffenen, nach ihm benannten Rajons gemacht. 1959 erhielt der Ort den Status einer Siedlung städtischen Typs. Bevölkerungsentwicklung Anmerkung: Volkszählungsdaten Verkehr Nordöstlich der Siedlung führt die Regionalstraße 22K-0079 vorbei, die etwa 50 km ostnordöstlich bei Arsamas von der föderalen Fernstraße R158 Nischni Nowgorod – Saransk – Pensa – Saratow abzweigt und weiter über Kulebaki und Nawaschino zu Grenze zur Oblast Wladimir bei Murom führt. Die nächstgelegene Bahnstation befindet sich etwa 25 km nördlich in der Siedlung Muchtolowo an der Strecke Moskau – Arsamas – Kasan. Weblinks Offizielle Webpräsenz der Rajonverwaltung (russisch) Einzelnachweise
Ardatov (oblast de Nijni Novgorod)

Ardatov (Арда́тов) est une commune de type urbain située en Russie dans l'oblast de Nijni Novgorod et le centre administratif du raïon d'Ardatov. Géographie Le village se trouve à la confluence de la rivière Siyazma dans la rivière Lemet, à 30 km au sud-ouest de la gare ferroviaire de Moukhtolovo, à 50 km de la ville d'Arzamas et à 162 km au sud-ouest de Nijni Novgorod. Histoire D'après les données archéologiques, les premiers habitants de l'actuel raïon d'Ardatov remontent à la lointaine antiquité, comme Sakony et Litchadeïevo dont des fouilles ont mis au jour des objets du IIIe millénaire av. J.-C. Du IIe au VIIe siècle, la région est peuplée de tribus mordves, ainsi que de Tchérémisses et de Bulgares de la Volga. Le mélange des tribus et ethnies provient du fait que son territoire est relié à la route de la soie. De plus, ces peuplades élèvent du bétail. Du Xe au XIIe siècle, c'est la grande migration des Slaves qui apprennent aux populations locales l'agriculture et la production de métaux. Historiquement le territoire de l'actuel raïon est revendiqué à l'ouest par les princes russes et à l'est par la Horde d'Or. Il s'agit donc d'une zone de contact. Le nom d'« Ardatov » provient d'une légende selon laquelle un chef du nom d'Ardatka aurait conduit les troupes d'Ivan le Terrible à travers les forêts, et aurait donc reçu pour ce fait des terres mordves. Le village d'Ordatov (sic) est mentionné dans les Actes locaux d'Arzamas de 1578. Les historiens locaux désignent l'année 1552 comme celle de la fondation d'Ardatov, qui fut traversé par les soldats d'Ivan le Terrible dans sa campagne contre le khanat de Kazan. Après la défaire de la Horde d'Or, les terres sont distribués (en tant que botchina) aux combattants, surtout aux Sviajskois. De même des représentants de grandes familles de boyards et de princes comme les Galitzine, les Odoïevski, les Volkonski, les Romodanov, les Morozov, ainsi que les mourzas tatares Mokhcheïev et Tarbedeïev reçoivent des domaines. Ardatov reçoit le statut de ville en 1779 et le perd en 1925. La cathédrale (ou collégiale) Notre-Dame-du-Signe est construite en 1802 et l'église de la Mère-de-Dieu-Consolatrice-des-Affligés, en 1829. Ardatov obtient le statut de commune de type urbain en 1959. Une chapelle placée sous le vocable de saint Jean le Soldat est construite en 2014. Population Recensements (*) ou estimations de la population: Enseignement Ardatov possède deux écoles d'enseignement général, un collège agricole et un lycée technique. Personnalités Boris Sadovskoï (1881-1952), poète et littérateur du siècle d'Argent, y est né. Références Bibliographie (ru) A. Bazaïev, Краткий исторический очерк об Ардатовском крае, in Знаменитые люди Ардатовского края XVI — XXI веков: Биографический словарь-справочник, ответственный: Е. В. Кривицын, А. В. Базаев, Н. С. Зайцева, С. В. Казачков, В. А. Кульков, Т. В. Митряева, Г. Д. Сидорова, Ардатов – Арзамас, изд. АГПИ, 2002 (ISBN 5-86517-118-6) Liens externes (ru) Article sur Ardatov, in Encyclopédie Brockhaus et Efron Portail de la Russie
Ardatov (oblast' di Nižnij Novgorod)

Ardatov (in russo Арда́тов? è un insediamento di tipo urbano della Russia europea centrale, situata nella oblast' di Nižnij Novgorod; appartiene amministrativamente al rajon Ardatovskij, del quale è il capoluogo. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Ardatov Collegamenti esterni Sito ufficiale, su ardatov.nobl.ru.
Ардатов (Нижньогородська область)

Ардатов (рос. Ардатов) — селище міського типу у Нижньогородській області Росії, адміністративний центр Ардатовского муніципального району. Географія Селище розташоване на місці впадання річки Сіязьма у річку Леметь, за 30 км на північний захід від залізничної станції Мухтолово, за 50 км на захід від Арзамаса, за 162 км на північний захід від Нижнього Новгорода. Історія Згідно з даних, які було отримано від археологів, перші поселення на території Ардатовського району були в VII—III тисячоліттях до н. е. З II по IX століття район був заселений мордовськими племенами, а також волзькими булгарами, поволзькими фінами і кипчаками. Багатонаціональний склад поселень був пов'язаний з тим, що через територію району проходив Великий шовковий шлях. Крім цього, активно розвивалося тваринництво. З IX по XII століття з'явилися слов'янські племена. Історично на землі району із заходу претендували руські князі, а зі сходу — ординці. Назва Ардатов пов'язана з легендою про провідника Ардатка, який провів війська Івана Грозного через ліси і отримав за це мордовське селище, яке назвали Ордатовим присілком (згодом стало палацовим селом). Місцеві історики припустили дату заснування Ардатова — 1552 рік, коли через землі, на яких стоїть нинішнє селище, пройшло військо Івана Грозного і розгромило Казанське ханство. Існує й інша версія виникнення назви Ардатов. Відповідно до неї, Ардатов знаходився на кордоні Орди і тому отримав видозмінену назву. Ордатовий присілок вперше зустрічається в «Арзамаських помісних актах» за 1578 рік. У 1779 році Ардатов отримав статус міста, у 1925 році втратив його. У 1802 році побудований собор на честь Знамення Пресвятої Богородиці, трипрестольний. У 1829 році збудовано церкву на честь Божої Матері «Всіх скорботних Радість». У 1910 році була побудована школа № 1 (Жіноча гімназія). З 1959 року селище міського типу. У 2013 році побудований фізкультурнооздоровчий комплекс «Рубін». У 2014 році збудовано каплицю на честь Святого мученика Іоана Воїна. Населення Примітки
Перм

Перм (на руски: Пермь) е град в Русия, административен център на Пермски край. Разположен е на река Кама в подножието на Урал. Населението му към 1 януари 2018 година е 1 051 583 души. История През XVII век територията на днешния град е част от владенията на фамилията Строганови. Първите сведения за руско селище са от 1647 година, когато се споменава село Ягошиха при вливането на едноименната река в Кама. През следващите десетилетия се споменават още няколко селца, които по-късно стават част от града. През 1720 година Василий Татишчев, управляващ изгражданите от Петър I държавни заводи в Приуралието, определя Ягошиха за място на нов завод за производство на мед и сребро. За дата на основаване на града се приема 15 май* 1723 година, когато започва строителството на Ягошихинския медодобивен завод. През 1781 година селището около завода е обявено за град, който получава традиционното име на областта Перм и става център на Пермското наместничество, а от 1796 година – на Пермска губерния. През 1878 година е завършена Уралската железопътна линия от Перм до Екатеринбург от другата страна на Урал, а през 1898 година тя е свързана с железопътната мрежа на Европейска Русия. В началото на XX век в предградието Мотовилиха е изградено голямо машиностроително предприятие – Мотовилихински заводи. По това време населението на Перм с Мотовилиха достига 100 хиляди души. По време на Революцията от 1905 година за кратко се стига до престрелки между армията и работници в Мотовилиха, а в околностите на града действат т.нар. „горски братя“. През декември 1917 година болшевиките завземат властта в Перм. През март 1918 година в града е интерниран великият княз Михаил Александрович, който няколко месеца по-късно е убит от местни комунисти. Малко по-късно е убит и архиепископ Андроник Пермски и Кунгурски. През декември 1918 година Перм е превзет от войските на Александър Колчак, но след тежки и разрушителни боеве болшевиките отново го завземат през юли 1919 година. След гражданската война административният център на Приуралието е преместен от Перм в Екатеринбург, което донякъде намалява значението на града. Въпреки това, в резултат на индустриализацията и присъединяването на Мотовилиха и няколоко по-малки селища, в края на 30-те години населението на града надхвърля 300 хиляди души. Между 1940 и 1957 той носи името Молотов (на името на тогавашния министър-председател на Съветския съюз Вячеслав Молотов). По време на Втората световна война в Перм са евакуирани десетки промишлени предприятия с обслужващия ги персонал. След войната край Перм е построена голяма водноелектрическа централа и нефтопреработвателен завод. През 1979 година населението на града достига 1 милион души. Управление Административно деление Градът се дели на 7 района и Нови Ляди: Побратимени градове Перм е побратимен град с: Агридженто, Италия Луисвил, САЩ (от 1994) Оксфорд, Великобритания (от 1995) Дуисбург, Германия (от 2007) Източници
Perm

Perm (rus: Пермь) és la capital del krai de Perm, a Rússia. La ciutat està situada a la ribera del riu Kama, als peus dels Urals. Demogràficament, amb els seus 976.116 habitants (estimació de 2006), és la tretzena ciutat de la federació. El nom del període Permià prové del d'aquesta ciutat. Història La primera menció escrita de Perm és sota el nom de Iagoxikha (Ягошиха) l'any 1647; tanmateix, la història de la ciutat moderna de Perm s'inicia amb el desenvolupament de la regió dels Urals pel Tsar Pere el Gran. Vassili Tatísxev, nomenat pel tsar com a cap de les factories dels Urals, fundà Perm com també Iekaterinburg. Al segle xix, Perm va esdevenir un gran centre industrial i comercial amb més de 20.000 habitants durant la dècada de 1860, amb diverses fàbriques de metal·lúrgia, paper, i vaixells de vapor. El 1870, es va obrir un teatre d'òpera i el 1871 la primera fàbrica de fòsfor de Rússia. L'any 1916, es va inaugurar la Universitat Estatal de Perm. Amb la Guerra Civil Russa, Perm va esdevenir un objectiu principal donat que tenia fàbriques de municions. El 1918, l'Exèrcit Blanc siberià comandat per Anatoli Pepeliàiev va prendre Perm. L'1 de juliol de 1919, l'Exèrcit Roig la va recuperar. Període soviètic A la dècada de 1930, Perm va créixer com a gran ciutat industrial amb fàbriques d'avions, de vaixells i de química. Durant la Gran Guerra Patriòtica (Segona Guerra Mundial), Perm va ser un centre vital per a la producció d'artilleria de la Unió Soviètica. Durant la Guerra freda, Perm va passar a ser una ciutat tancada. Ciutat moderna Aquesta ciutat és un gran centre cultural, científic, industrial i administratiu. Clima Perm en la classificació de Köppen té un clima del tipus continental humit (Dfb). La seva temperatura mitjana anual és de 2,7 °C, la temperatura mitjana de gener és de -12,8 °C i la de juliol 18,7 °C, la pluviometria mitjana és de 657 litres. Referències
Perm (Permski kraj, Rusija)

Perm (ruski: Пермь) je grad u Rusiji, na obalama rijeke Kame, u podnožju gorja Ural - granice Europe i Azije. Njegov zemljopisni položaj je 58°00′N 56°14′E. Broj stanovnika: 1.000.100 (2003. godine) Povijest Perm je osnovan 17. svibnja 1723. i ima status grada od 1781. Od 1940. do 1957. grad se zvao Molotov(Мо́лотов), po Vjačeslavu Molotovu. Glavni je grad Permskog kraja, koja je dio Privolškog saveznog okruga. Gospodarstvo Grad je veliko upravno, industrijsko, znanstveno i kulturno središte. Glavne industrije u njemu su strojogradnja, obrambena industrija, proizvodnja nafte (oko 3% ruske proizvodnje), prerada nafte, kemijska i petrokemijska, drvoprerađivačka i prehrambena industrija. Perm je sjedište nekolicine velikih sveučilišta. Sporazumi s drugim gradovima Grad Perm surađuje s nekoliko svjetskih gradova s kojima ima potpisane ugovore o partnerstvu i sporazume o međusobnoj suradnji: Agrigento, Italija Louisville, Kentucky, SAD (1994.) Oxford, Ujedinjeno Kraljevstvo Duisburg, Njemačka (2007.) Čerkasi, Ukrajina Shenzhen, Kina Šport FK Amkar Perm, nogometni klub Ural Great, košarkaški klub 2002. je grad Perm bio domaćinom europskog prvenstva u amaterskom boksu. Zanimljivosti Ruski pisac Boris Pasternak je u svome romanu "Doktor Živago" dio radnje smjestio u izmišljenom gradu Juriatinu kojeg je napravio po predlošku ovoga grada. Za ovu tvrdnju postoji i mnogo dokaza u samome romanu. Naime, Pasternak nije nazive mnogih ulica koje se spominju u Juriatinu mijenjao kada je grad Perm uzeo kao predložak za ovaj grad. Jedan od primjera koji potvrđuju ovu tezu je činjenica kako je javna čitaonica u kojoj su se Juri i Larisa slučajno sreli u Juriatinu točno ondje gdje se ona nalazi i u suvremenom Permu. Vanjske poveznice Službene stranice Arhivirana inačica izvorne stranice od 30. svibnja 2005. (Wayback Machine) (na ruskom) Baština Pemske regije Arhivirana inačica izvorne stranice od 30. svibnja 2005. (Wayback Machine) (na engleskom i ruskom jeziku) Permska Trgovačka i industrijska komora Arhivirana inačica izvorne stranice od 2. prosinca 2012. (Wayback Machine) (na engleskom i ruskom jeziku) Virtualni muzej Romanovih u Permu Arhivirana inačica izvorne stranice od 13. studenoga 2007. (Wayback Machine) http://www.kommersant.com/tree.asp?rubric=5&node=406&doc_id=-62 Arhivirana inačica izvorne stranice od 20. listopada 2005. (Wayback Machine) - Perm i Permska regija - Informacije o Kommersant Publishingo (također, vidi ostale ruske subjekte Federacije)
Perm (település)

Perm (oroszul: Пермь) város Oroszország európai részén, a Permi határterület (Пермский край) központja. Fontos folyami kikötő a Káma folyó partján. Lakosainak száma 1 027 518 fő (2025. január 1.). Fekvése A város a transzszibériai vasútvonal 1436-os kilométerénél, a Volga legnagyobb bal parti mellékfolyója, a Káma két partján fekszik, mintegy 80 km hosszan terül el. Története A 18. század elején az Orosz Birodalom megkezdte a területén található természeti kincsek feltárását, hasznosítását. I. (Nagy) Péter cár 1720. március 20-án kelt rendeletében utasította Vaszilij Nyikityics Tatyiscsev tüzérkapitányt, neves történészt és geográfust, hogy induljon el az Urálba réz és ezüst kohók létrehozására. Tatyiscsev a Káma mentén, a Jegosiha folyó torkolatánál jelölte ki egy rézkohó helyszínét, figyelembe véve a környék gazdag rézérc lelőhelyeit és azt, hogy a folyó biztosította a megtermelt réz és ezüst szállítását. 1723. május 15-én kezdték meg a rézkohók építését. Ezt a dátumot tekintik a város alapítási dátumának. 1736-ban az első üzemtől 4 km-re, a Káma mentén újabb rézkohót építettek. A rézkohók köré települt munkás kolóniákat II. (Nagy) Katalin cárnő 1780. december elsején kelt rendeletében városi rangra emelte. A város ekkor kapta a Perm elnevezést és a Permi kormányzóság székhelye lett. 1788-ra a rézérc telepek kimerültek, így a permi rézkohókat bezárták. Mivel az ipar megszűnt, a város hanyatlásnak indult, a 19. században a lakosság lélekszáma is csökkent. 1874–1878 között megépült Perm és Jekatyerinburg között az uráli vasútvonal, majd 1889-ben elérte Permet a transzszibériai vasútvonal is, megteremtve a vasúti összeköttetést Európával. A vasút újra beindította az ipar fejlődését, és Perm az Urál fontos nehézipari központjává vált. 1940-ben felvette Vjacseszlav Mihajlovics Molotov nevét. Az SzKP XX. Kongresszusát követően, 1957-ben visszakapta történelmi elnevezését. Népesség Gazdasági élet, közlekedés Gazdaság Közlekedés Oktatás, Kultúra Oktatás A Permi Állami Egyetemet, Oroszország egyik legrégebbi egyetemét 1916-ban alapították. Ez volt az Urál első felsőfokú oktatási intézménye. A Permi Állami Egyetem klasszikus tudományegyetem, 12 fakultással. Érdekesség 1840-ben Sir Roderick Impey Murchison skót geológus Perm környékének geológiai vizsgálatait végezve azonosította a Perm földtörténeti időszakot, melyet a városról nevezte el. Perm testvérvárosai Louisville, USA Oxford, Anglia Jegyzetek Források Perm honlapja (oroszul)
Perm (miasto)

Perm (ros. Пермь, Pierm´) – miasto w europejskiej części Rosji nad rzeką Kamą. W 2020 miało 1 055 397 mieszkańców (aglomeracja: 1,8 mln.). Do 1 grudnia 2005 było stolicą obwodu permskiego (niegdyś – guberni permskiej), który wchodził w skład okręgu nadwołżańskiego. Obecnie jest stolicą Kraju Permskiego. Stanowi duży ośrodek naukowy, kulturalny i administracyjny. Liczne zakłady przemysłu maszynowego, zbrojeniowego, petrochemicznego (ok. 3% rosyjskiej produkcji w tej branży), chemicznego, drzewnego i spożywczego. Znajduje się tam też kilka szkół wyższych. Historia Perm założony został 17 maja 1723, prawa miejskie posiada od 1781 roku. W latach 1940–1957 miasto nosiło nazwę Mołotow (Молотов) od nazwiska ministra spraw zagranicznych Wiaczesława Mołotowa. W okolicach miasta znajdują się liczne odsłonięcia warstw geologicznych z okresu permu. Właśnie od nazwy miasta wzięła się nazwa okresu geologicznego: została mu ona nadana po 1840 przez Rodericka Murchisona, szkockiego geologa, badacza paleozoiku, który po wcześniejszym wyodrębnieniu okresów syluru i dewonu w czasie swoich wieloletnich badań w zachodniej części Europy dokonał klasyfikacji odsłonięć geologicznych w okolicach Uralu. Znajdujący się w Permie Zakład Przemysłu Chemicznego produkował głowice atomowe 15F143 i 15F147 dla rakietowych pocisków balistycznych R-36M. Transport Tramwaje w Permie Perm 1 – stacja kolejowa Perm 2 – stacja kolejowa Port lotniczy Perm – port lotniczy Perm Airlines – linia lotnicza Sport Amkar Perm – klub piłkarski mężczyzn Parma Basket – klub koszykarski mężczyzn Dinamo Perm – klub piłkarski mężczyzn Mołot Perm – klub hokejowy Prikamje Perm – klub piłki siatkowej mężczyzn Zwiezda Perm – klub piłkarski mężczyzn Zwiezda-2005 Perm – klub piłkarski kobiet Galeria Miasta partnerskie Stany Zjednoczone, Louisville Niemcy, Duisburg (2007) Ukraina, Czerkasy Chiny, Shenzhen Zobacz też Pożar w klubie nocnym w Permie Strzelanina na uniwersytecie w Permie Katastrofa lotu Aerofłot 821 Perm-36 Legenda Permskiego Niedźwiedzia Przypisy Linki zewnętrzne Perm, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. VIII: Perepiatycha – Pożajście, Warszawa 1887, s. 12 . Strona miasta Portal miejski
Perm

Perm (russo: Пермь; IPA: [pʲɛrmʲ]) é uma cidade na Rússia, e é a capital da província homônima. Localiza-se no nordeste da parte europeia do país. Tem cerca de um milhão de habitantes. Foi fundada em 1780 e designou-se Molotov (Мо́лотов) entre 1940 e 1958. Perm situa-se nas margens do Rio Kama, no sopé das montanhas dos Urais. É a 13ª cidade da Rússia em número de habitantes. Em geologia, o período permiano não deve o seu nome a esta cidade, ao contrário do que é muitas vezes afirmado, mas sim ao antigo Reino de Perm (também na Rússia). Perm é um importante centro administrativo, industrial, científico e cultural. As principais indústrias são as da maquinaria, defesa, produção de óleos diversos (3% do total na Rússia), refinarias, indústrias químicas e petroquímicas, madeiras e alimentares. Perm tem diversas universidades. Naturais famosos de Perm são o empresário artístico Sergei Diaghilev, o soprano Tatiana Borodina, o astrónomo Nikolai Moiseev, a jogadora de xadrez Alexandra Kosteniuk, o boxeur Vassily Solomin, a atleta Tatyana Tomashova e o ministro Yuri Trutnev. Perm foi fundada em 15 de Maio (4 de Maio pelo calendário juliano) de 1723. Em 1797 era já um importante centro administrativo. Foi uma cidade fechada até 1987, devido à concentração de indústrias químicas e de defesa. Esporte A cidade de Perm é a sede do Estádio Zvezda e do FC Amkar Perm, que participa do Campeonato Russo de Futebol. >. No passado também participou o FC Zvezda Perm. e o FC Dínamo Perm, no Estádio Dínamo. Referências
Perm

Perm (rusă Пермь) este un oraș din Rusia. Este unul din cele mai mari orașe din Rusia cu o populație de peste 1.000.000 de locuitori. Orașul Perm este centrul administrativ al Regiunii Perm. Personalități născute aici Aleksandr Bortnikov (n. 1951), general, director al FSB; Natașa Poleșcikova (n. 1985), fotomodel. Note Vezi și Listă de orașe din Rusia
Perm, Rusija

Perm [pêrm] (rusko Пермь (Perm' )) je mesto v Rusiji in upravno središče Permskega okraja v Privolškem federalnem okrožju. Leta 2003 je imelo 1.000.100 prebivalcev. Mesto stoji ob reki Kami ob vznožju Urala na meji med Evropo in Azijo. V mestu Perm stoji spominsko obeležje padlim slovenskim vojakom, ki so se med obema vojnama borili na območju Sovjetske zveze. Zgodovina Mesto so ustanovili 17. maja 1723. Mestne pravice je pridobilo leta 1781. Med letoma 1940 in 1957 se je mesto imenovalo Mólotov (Мо́лотов). Sklici Glej tudi Predstavnosti o temi Perm v Wikimedijini zbirki seznam mest v Rusiji
Перм (град)

Перм (рус. Пермь) град је у Русији у Пермском крају. Према попису становништва из 2010. у граду је живело 991.530 становника. Налази се на обали реке Каме и на обронцима Урала, граници између Европе и Азије. Географија Град се налази на обали реке Камe на брдовитом терену. Кама је главнa притока реке Волге и једna од најдубљих и најживописнијих река Русије. Ова река је пловни пут који даје приступ Урала до Белог мора, Балтичког мора, Азовског мора, Црног мора, и Каспијског мора. Кама дели град на два дела: централни део и део на десној обали. Град се протеже 70 km дуж Каме и 40 km преко ње. Мрежа градских улица иде паралелно са реком Камом, водећи генерално у правцу исток-запaд, док су остале веће улице леже управно на оне које прате ток реке. Перм има континенталну климу са топлим летима и дугим, хладним зимама. Географија Клима Историја Основан је 17. маја 1723. године и добио је статус града 1781. Железница је до Перма стигла 1870. Град је административни, индустријски, научни центар и главни је град Пермског краја. Налази се на траси Транссибирске железнице. Привреда Перма везана је за машинство, производњу оружја, производњу нафте (седиште дела Нафтне компаније Лукоил - „Западни Сибир“ управо се налази у овом граду), хемијску индустрију. У граду има неколико универзитета. Између 1940. и 1957. град се звао Молотов, по Вјачеславу Молотову, совјетском министру спољних послова. Град је некада био познат по производњи соли. Становништво Према прелиминарним подацима са пописа, у граду је 2010. живело 991.530 становника. По попису из 2010. године становништво су чинили: Руси = 823.333 (90,7%) Татари = 34.253 (3,8%) Башкири = 7.729 (0,8%) Коми = 7.301 (0,8%) Украјинци = 6.507 (0,7%) остали = 23.1985 (2,7%) Партнерски градови Агриђенто Луивил Оксфорд Дуизбург Черкаси Шенџен Види још Списак градова у Русији Списак градова у Русији по броју становника Референце Спољашње везе Службена интернет презентација (на енглеском и руском) Интернет презентација града Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (30. мај 2005) (на енглеском и руском)