NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Чувашија

Чувашија (рус. Чувашия, чув. Чăваш Ен), или званично Чувашка Република (рус. Чувашская Республика, чув. Чӑваш Республики), је конститутивни субјект Руске Федерације са статусом аутономне републике на простору поволшке Русије. Главни град републике је град Чебоксари. Има површину од 18.340 km² и 1.292.236 становника. Чувашија се налази у центру европског дела Русије. Чуваши чине 67,7% становништва, Руси 26.5%, Татари 2.8%. Главни град је индустријски центар Чебоксари, који има 453.700 становника и налази се на реци Волги. Други град по величини је Новочебоксарск. Етимологија Република носи име по титуларном народу Чувашима који су уједно и најбројнији народ у овој републици (са око 67%). Чуваши су народ туркијског порекла, традиционално православне вероисповести (мањи број муслиманске). Име народа Чуваши у писаним документима се први пут појављује 1469. године. Многи научници су сагласни да име Чуваш потиче од старотуркијског јуваш, што значи „тихи, мирни”. Географија Река Волга протиче кроз северни део Чувашије. Шумама је покривено 30% републике. Иако је руски језик доминантан пословни језик, чувашки се још увек говори у многим деловима Чувашије. Историја Чувашки преци су били Прабугари, који су боравили на северном Кавказу од 5. до 8. века. Део Прабугара је у 8. веку кренуо на Балкан, где су се мешали са Словенима и формирали данашњу Бугарску. Други део Прабугара се преместио до средње Волге. Чуваши су формирани великим делом од тих Прабугара, који нису прихватили ислам у 10. веку. Чувашија је постала део Русије 1551. Становништво Види још Административна подела Русије Референце Спољашње везе
Tjuvasjien

Tjuvasjien är en delrepublik i den europeiska delen av Ryssland. Huvudstad är Tjeboksary (tjuvasjiska: Sjupasjkar). Nuvarande statschef är Oleg Nikolajev. Geografi Tjuvasjien ligger vid Volga, cirka 50 mil öster om Moskva. Republiken gränsar till Marij El, Tatarstan, Mordvinien, Uljanovsk oblast och Nizjnij Novgorod oblast. Den största staden är Tjeboksary. Den näst största staden är Novotjeboksarsk, en satellitstad till Tjeboksary. Andra större städer är Kanasj, Alatyr och Sjumerlja. Befolkning Den lilla republiken hör till de mest tätbefolkade regionerna i Ryssland. Tjuvasjer, ett turkfolk, hade vid folkräkningen 2002 889 268 (67,69%) av 1 313 754 invånare; 348 515 (26,53%) var ryssar, 36 379 (2,77%) tatarer och 15 993 (1,22%) mordviner. Tjuvasjien hade 1 251 599 invånare vid folkräkningen 2010. De officiella språken är tjuvasjiska och ryska. Majoriteten bekänner sig till rysk-ortodoxa kyrkan. Historia Tjuvasjien tillhörde Kazankhanatet tills detta besegrades av Ryssland på 1500-talet. I motsats till de andra turkfolken blev tjuvasjerna på 1700-talet kristnade. Under ryskt styre ingick området i guvernementet Kazan. På sovjettiden var Tjuvasjien en autonom socialistisk sovjetrepublik, vilken skapades ur de forna guvernementen Kazan och Simbirsk. Från och med 1991 är det en delrepublik inom Ryssland. Ekonomi Tjuvasjien hör till de rikare regionerna i Ryssland. Den 21-23 maj 2006 var svenska företag på besök i Tjuvasjien som en del av projektet Sweden Upgrade (webbsida: [1]). Enligt Sweden Upgrades rapport kännetecknas Tjuvasjiens ekonomiska utveckling under 2005 av ökade investeringar, ökad omsättning för stora och medelstora bolag inom alla sektorer samt högre omsättning för detaljhandeln och större volymer inom tjänstesektorn. Det konstaterades också en allmänt höjd levnadsstandard. Produktionsökningen var störst inom: träförädling och trävaroproduktion (59,3%) utvinning av energivaror (44,3%) produktion av maskiner och utrustning (43,2%). Förutom det ökar omsättningen av småföretag vars skatteinbetalningar uppgick till 17,6% av 2005 års statsbudget. Verkstadsindustrin är den största industrigrenen i Tjuvasjien; bara i Tjeboksary finns 43 verkstadsföretag. De viktigaste branscherna är: elteknisk verkstadsindustri tillverkning av traktorer, industrimaskiner, verktyg och instrument. Näst viktigast industrigren är lätt industri, vars produktion, särskild textilier, till största delen exporteras från republiken. Lista över republikens presidenter Nikolaj Fjodorov (född 1958), 1994–2010 Michail Ignatiev (1962–2020), 2010–2020 Oleg Nikolajev (född 1969), 2020– Källor Se även Tjuvasjiens nationalsång Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tjuvasjien. Engelskspråkiga Wikivoyage om Tjuvasjien (tjuvasjiska) Tjuvasjisk community (engelska) Tjuvasjisk community Karta
Txeboksari

Xupaixkar o Txeboksari (txuvaix: Шупашкар [ʂubɑʂˈkɑr], Şupaşkar, Xupaixkar; rus: Чебокса́ры, Txeboksari) és una ciutat de Rússia, capital de Txuvàixia, i port al riu Volga. La seva població és de 496.350 habitants (2024). Té una ciutat satèl·lit, Śĕnĕ Şupaşkar (en txuvaix: «nou Xupaixkar»), a uns sis kilòmetres a l'est amb una població de 120.650 habitants (cens 2021). La ciutat està dividida en tres districtes: els de Kalinin, Lenin i Moscou. El territori administratiu de la ciutat té una part rural i majoritàriament boscosa a l'altra riba del Volga, l'única part de Txuvàixia a la riba esquerra del Volga. Història Les excavacions arqueològiques mostren construccions búlgarotxuvaixes dels segles xii a l'emplaçament de l'antic nucli urbà i un assentament urbà del tombant dels segles xiii i xiv. Alguns autors suposen que la ciutat podria haver-se fundat per refugiats búlgars, potser en part provinent de la ciutat d'Aslă Suvar («antic Suvar»), cap a 1237, que fugien de la conquesta mongola de la Bulgària del Volga. A la Carta de Pizzigano de 1367 i al tercer mapa de l'Atles català de 1375, en lloc de Xupaixkar, es dibuixa una imatge d'una ciutat sense indicació del nom. Al mapamundi de Fra Mauro de 1459, basat en mapes anteriors, la ciutat de Veda-Suar es troba al lloc de ciutat. Aquest nom sembla provenir del txuvaix Văta Săvar («Suvar mig/mitjà», els suvars essent un poble lligat als txuvaixos o una altra denominació per a ells). Una crònica russa esmenta «Txeboksar» com un assentament conegut a la ruta del Volga en relació amb la campanya del voivoda Ivan Runo contra Kazan el maig de 1469. És aquesta data la que, en època soviètica, es va decidir retenir i va incloure's en l'escut de la ciutat. Des de llavors, la ciutat ha celebrat els 500 anys (el 1969) i els 550 anys (el 2019) de la ciutat, la qual cosa no ha estat exempta de polèmica. Clima Referències Bibliografia Diversos autors. Čeboksary: istoričeskij očerk (en rus). 2a edició ampliada. Xupaixkar: Čuvašskoe knižnoe izdatelʹstvo, 2019. ISBN 978-5-7670-2800-9. Ivanov, E. I.. Starye Čeboksary (en rus). Xupaixkar: Čuvašskoe knižnoe izdatelʹstvo, 2015. Krasnov, Ju. A.; Kaxovskij, V. F.. Srednevekovye Čeboksary: materialy Čeboksarskoj èkspedicii 1969—1973 gg. (en rus). Moscou: Nauka, 1978. Pospelov, E. M.. Geografičeskie nazvanija Rossii (en rus). Moscou: Knižnaja naxodka, 2003. Enllaços externs Mapa de Txeboksari i voltants Arxivat 2006-04-04 a Wayback Machine. Fotos de Txeboksari Txeboksari travel info
Čeboksary

Čeboksary (rusky Чебоксары, čuvašsky Шупашкар Šupaškar) je město v evropské části Ruské federace. Město je říčním přístavem na Volze a hlavním městem Čuvašska. Žije zde přibližně 497 tisíc obyvatel, nedaleko města se nachází satelitní město Novočeboksarsk se 125 000 obyvateli. Historie Archeologické vykopávky ukázaly, že na místě dnešního města vzniklo první osídlení na přelomu 13. a 14. století, jednalo se o bulharsko-čuvašskou osadu. Na velké mapě Benátčanů Francesca a Dominica Piziganiových z roku 1367 je na místě Čeboksary zakreslena podoba města bez udání názvu. Ruské kroniky poprvé zmiňují Čeboksary v roce 1469, když tudy postupovali ruští vojáci na východ ke Kazani během války s Tatary. Za tatarské nadvlády neslo název Çabaqsar, z něhož časem vznikl dnešní ruský název. V té době bylo osídleno pouze Tatary a Čuvaši. Když ho roku 1555 získali Rusové, vybudovali zde pevnost a osadu, na další dvě století tu sídlila vojenská posádka. Poté se postupně měnil charakter města, a to z vojenské osady na obchodní křižovatku celého Povolží. V roce 1781 získalo status města v Kazaňské provincii. Na začátku 19. století už mělo pilu a několik malých manufaktur, žilo zde 5 500 obyvatel. Vznikla banka, obchody, katedrála a stavěly se kostely. Narodil se zde generál Pavel Lebeděv. Ekonomika Čeboksary leží nedaleko Čeboksarské vodní elektrárny (instalovaný výkon 1 370 MW energie). Ve městě jsou továrny na výrobu zemědělských strojů, zpracování dřeva, bavlny a na výrobu elektronických součástek. Kromě přístavu je zde také letiště. Po druhé světové válce se začalo s celostátní podporou rozvoje chmelařství, které zde má několikasetletou tradici. Od rozpadu SSSR je pěstování chmele na ústupu. Kultura Ve městě je mnoho divadel hrajících hry jak v ruštině, tak v čuvaštině, baletní a operní scéna a filharmonický orchestr. Nachází se tu také jediné ruské muzeum piva. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Čeboksary na Wikimedia Commons Fotografie města
Tjeboksary

Tjeboksary (russisk: Чебоксары, tr. Tjeboksary) er en by i det vestlige Rusland, hovedstad i Republikken Tjuvasjien, og beliggende ved bredden af Volga-floden. Byen har 497.061 (2025) indbyggere. Tjeboksary blev grundlagt i 1469 . Referencer Eksterne henvisninger
Csebokszári

Csebokszári (csuvas nyelven: Шупашкар; oroszul: Чебоксары) Oroszország egy történelmi városa. A Csuvas Köztársaság fővárosa, a régió kulturális, oktatási, politikai, pénzügyi, kereskedelmi és gazdasági központja. Lakossága: 453 721 fő (a 2010. évi népszámláláskor). Fekvése A Volga középső folyásán a folyó jobb partján terül el. Nyizsnyij Novgorod és Kazany között. Története Az első írásos feljegyzés Csebokszárit 1469-ben említi, amikor a Kazanyi Kánság ellen vonuló orosz seregek megálltak a településen. Régészeti ásatások tanúsága szerint nagyjából a 13. század közepétől létezett bolgár-csuvas település a város mai területén. 1555-ben épült fel a csebokszári katonai város, amely fontos védelmi pont Oroszország és a tatár kánságok között. 1723-ban a városnak közel 2000 lakosa volt, míg a 19. század végén lakosainak száma meghaladta az 5000-et. Ekkor Csebokszári a Volga-vidék jelentős kereskedelmi központja. Az ipari fejlődés lassan indult a 19. század közepén elsősorban fafeldolgozó üzemek működtek a városban. Oktatás Csebokszáriban található a Csuvas Állami Egyetem és a Csuvas Állami Pedagógiai Főiskola a csuvas nyelvű oktatás és a csuvas kultúra és tudomány központja. Gazdasági élet, közlekedés Gazdaság A város gazdaságában meghatározó a nehézipar. 43 nehézipari üzem található ezek közül is kiemelkedik az elektrotechnikai gépgyártás. Fontos még a traktorgyártás, gépgyártás és műszergyártás. Könnyűipari termékek között fontos a kötöttáru, élelmiszeripari termékek, és a szeszgyártás (két jelentős vodka gyártó is települt a városba). Közlekedés A csebokszári repülőtér (IATA: CSY, ICAO: UWKS) 1995-től hivatalos nemzetközi repülőtér, amely képes minden forgalomban lévő repülőgéptípus fogadására. Naponta több járat köti össze Csebokszárit Moszkvával és más orosz városokkal. Csebokszári fontos folyami kikötő. Déli irányban Volgográd, Rosztov-na-Donu, Asztrahán, a Kaszpi-tenger és a Fekete-tenger közvetlenül elérhető. Nyugati irányba pedig a Volga összeköti a várost Nyizsnyij Novgoroddal, Jaroszlavllal és Moszkvával, és a Néván keresztül a Balti-tengeri kikötőkkel. A Volgát azonban december és április között Csebokszárinál jég fedi. A városi közlekedést autó- és trolibuszok biztosítják a városban; 20 autóbusz és 18 trolibusz vonalon szállítja a városi közlekedési vállalat az utasokat. Látnivalók Csebokszári legfontosabb látnivalója és történelmi emléke a Vvegyenszkij katedrális. A templom építésére 1555-ben Rettegett Iván cár adott utasítást és az építkezést azonnal meg is kezdték Gurij kazanyi érsek irányításával. A katedrális 1657-ben készült el véglegesen. Az idők folyamán többször felújították, de ma is hűen őrzi 17. századi formáját. Ez Csuvasföld legrégebbi egyházi épülete. Jegyzetek Források Csebokszári városi portál További információk Csebokszárinak és környékének térképe Képek a városról
Čeboksary

Čeboksary (in russo Чебокса́ры, Čeboksáry; in ciuvascio Шупашкар, Šupaškar) è una città della Russia europea centrale, sul fiume Volga, capitale della Ciuvascia. Storia La prima sua menzione in un documento scritto data dal 1469, in occasione del passaggio di alcuni soldati russi in movimento verso le terre del Khanato di Kazan; pare tuttavia che la zona fosse abitata già da diverso tempo dalle popolazioni turche dei Tatari e dei Ciuvasci, che abitavano la città conosciuta allora con il nome turco di Çabaqsar (il nome russo attuale è di stretta derivazione da quello turco originale). Nel 1555 i russi costruirono un fortino e stabilirono un insediamento che, entro la fine del XVII secolo, si era sviluppato discretamente diventando un piccolo centro commerciale; lo status di città arrivò solo nel 1781. All'inizio dell'Ottocento in città erano attive alcune piccole manifatture, e la popolazione era allora intorno ai 5.000 abitanti. Economia Čeboksary è al giorno d'oggi un centro industriale, favorito dalla presenza di una centrale idroelettrica sul Volga, poco distante dalla città; questo sbarramento ha prodotto un lago artificiale di più di 2.000 km. Infrastrutture e trasporti Data la presenza del fiume, la città è un attivo porto fluviale; è inoltre servita da un aeroporto con i voli di linea giornalieri per gli aeroporti di Mosca-Domodedovo e Mosca-Vnukovo. Cultura La città è un centro di discreta rilevanza religiosa (chiese e monasteri, fra cui la chiesa della Santissima Trinità) e culturali: è infatti sede di tre università e di un'accademia teatrale. Vi hanno sede inoltre il Teatro dell'Opera e Balletto della Repubblica Ciuvascia, il Teatro Statale delle Marionette Ciuvasce, il Museo nazionale ciuvascio e l'organizzazione socio-culturale Congresso Nazionale Ciuvascio. Nella città e in tutta la Repubblica è edita la rivista letteraria Jalav e Kapkan. Monumenti e luoghi d'interesse Monumento alla Madre Protettrice - uno dei monumenti simbolo della città Parco Etnoculturale Suvar Sport Fra gli anni sessanta e gli anni novanta la città ha avuto anche una squadra di calcio, l'Azamat Čeboksary, che ha militato nella Vtoraja Liga. Nel 2015 la città ha ospitato la Super League dei Campionati europei a squadre di atletica leggera. Amministrazione Gemellaggi Čeboksary è gemellata con le seguenti città: Santa Clara Eger Antalia Società Evoluzione demografica Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Čeboksary Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Čeboksary Collegamenti esterni Sito ufficiale, su gcheb.cap.ru. Čeboksary, su sapere.it, De Agostini. (EN) Cheboksary, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. Sito ufficiale del censimento 2002, su perepis2002.ru. URL consultato il 19 aprile 2007 (archiviato dall'url originale il 22 giugno 2020).
Tsjeboksary

Tsjeboksary (Russisch: Чебокса́ры; Tsjoevasjisch: Шупашкар, Sjoepasjkar) is een stad in Rusland, hoofdstad van de autonome republiek Tsjoevasjië. De stad is gelegen op de rechteroever van de Wolga, ongeveer halverwege Nizjni Novgorod en Kazan. Tsjeboksary ligt in de buurt van een waterkrachtcentrale die tot 1404 Megawatt produceert met een waterreservoir van 2274 km². Tsjeboksary is partnerstad van Eger (Hongarije), Santa Clara (Cuba) en Antalya (Turkije). Geschiedenis Tsjeboksary wordt voor het eerst vermeld in 1469, toen Russische soldaten er tijdens hun tocht naar het kanaat Kazan stopten. Uit archeologische opgravingen is echter gebleken dat de stad al veel langer bestond, zeker sinds het eind van de 13e eeuw. In die periode had de stad de Tataarse naam Çabaqsar en werd bewoond door Tsjoevasjen en Wolga-Tataren. In 1555 bouwden de Russen een militair fort met een handelspost. In de 16e en 17e eeuw werden de Vvedenski-kathedraal, vier kloosters en acht kerken gebouwd. In 1646 woonden er 661 personen van het mannelijk geslacht. Vanaf het einde van de 17e eeuw gold Tsjeboksary als een belangrijk handelscentrum in het Wolgagebied en in 1781 kreeg het de status van stad. Aan het begin van de 19e eeuw woonden er zo'n 5500 mensen, er was een houtzaagmolen en er waren enkele kleine fabrieken. In 1880 telde Tsjeboksary 783 huizen, waarvan 33 van steen. Aan het begin van de 20e eeuw had de stad 5100 inwoners op een totale oppervlakte van 600 hectare. Onderwijs, cultuur en recreatie Tsjeboksary heeft een uitgebreid cultureel leven. De stad beschikt over een opera- en ballettheater, een filharmonie en vele theaterpodia waar zowel Russisch- als Tsjoevasjischtalige producties worden gespeeld. Een populair ontmoetingspunt is het nieuwe uitgaansgebied rond de baai (zaliv) in het centrum van de stad, waar men kan flaneren en neerstrijken in cafés. Tsjeboksary heeft ook mooie wandelpromenades en stranden langs de Wolga, waarin in de zomer ook gezwommen wordt. Onder de in de stad gevestigde musea bevindt zich ook het enige biermuseum van Rusland. In Tsjeboksary is een aantal instellingen voor hoger onderwijs gevestigd, waaronder de Tsjoevasjische Staatsuniversiteit en de Tsjoevasjische Pedagogische Staatshogeschool. Partnersteden Eger (Hongarije) Geboren in Tsjeboksary Svetlana Zacharova (1970), marathonloopster Gennadi Michajlov (1974), wielrenner Sergej Ivanov (1975), wielrenner Alevtina Biktimirova (1982), marathonloopster Tatjana Akimova (1990), biatlete Elena Gerasimova (2004), turnster Externe link (ru) Kaart van Tsjeboksary (gearchiveerd)
Czeboksary

Czeboksary (ros. Чебоксары, czuw. Шупашкар) – miasto w Federacji Rosyjskiej, stolica Republiki Czuwaskiej. Położone na prawym brzegu Wołgi, na trasie pomiędzy Kazaniem a Niżnym Nowogrodem, 768 km na wschód od Moskwy. Liczba mieszkańców miasta wynosi 497 618 (2020). Historia Obszar, na którym położone jest miasto, zasiedlony był najprawdopodobniej już w XIII wieku. Dopiero jednak w 1555 roku powstał tu ruski ośrodek obronny. Na koniec XVII wieku przypadło zwiększenie znaczenia miejscowości, jako jednego z ośrodków handlowych na Powołżu. Czeboksary otrzymały status miasta w 1781 r. Należały wtedy do guberni kazańskiej. Następne lata nie przyniosły większych oznak rozwoju miasta. Na początku XX wieku straciło ono swoje handlowe znaczenie, stając się wtedy raczej centrum pielgrzymkowym, ze względu na dużą liczbę cerkwi i rozwinięte życie monasterskie. W 1920 roku Czeboksary ogłoszono centrum Czuwaskiego Obwodu Autonomicznego. Pierwsze lata istnienia państwa radzieckiego nie były jednak łatwe zarówno dla Czeboksar, jak i całej Czuwaszji. W 1922 roku obszary te nawiedziła tragiczna w skutkach klęska głodu. Wkrótce jednak tempo rozwoju miasta zwiększyło się. W 1925 roku stało się ono stolicą Czuwaskiej ASRR. Od 1992 roku Czeboksary są stolicą Republiki Czuwaszja, jednego z 89 podmiotów Federacji Rosyjskiej. Podczas wojny rosyjsko-ukraińskiej siły ukraińskie przeprowadziły przy użyciu pocisków manewrujących FP-5 Flamingo skuteczny na zakład produkcyjny VNIIR-Progress produkujący komponenty elektroniczne dla rosyjskiej armii. Gospodarka W mieście rozwinął się przemysł maszynowy, metalowy, elektrotechniczny, włókienniczy, chemiczny, drzewny, spożywczy oraz materiałów budowlanych. Galeria Sport Azamat Czeboksary – klub piłkarski Miasta partnerskie Eger, Węgry Antalya, Turcja Santa Clara, Kuba Przypisy Linki zewnętrzne Czeboksary, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. I: Aa – Dereneczna, Warszawa 1880, s. 778 .
Chebocsári

Chebocsári ou Tcheboksary (em russo: Чебокса́ры, em chuvaxe: Шупашкар, tr.: Şupaşkar) é uma cidade do centro da Rússia europeia, capital da República da Chuváxia e situada às margens do rio Volga. História Fundada no século XIV, Chebocsári transformou-se em um importante núcleo económico depois de finalizar-se o enlace ferroviário com Kanash em 1939. Nesta cidade encontram-se o Museu Nacional Chuvaxe (1921), a Universidade Estatal Chuvaxe Ulyánov (1967), o Teatro de Ópera e Balé da República da Chuváxia (1960) e o Congresso Nacional Chuvaxe (1992). Com 441 300 habitantes (censo de 2007) a cidade é dividida em três distritos municipais: Kalininski, Leninski, e Moscovski. Cidadãos notórios Nadejda Pavlova (1956), bailarina Valentina Yegorova (1964), ex-maratonista Valentina Bandeira (1994), atriz Monumentos Monumento à Mãe Protetora Economia Há fábricas têxteis e de artigos de madeira e couro. Também há uma central hidroeléctrica. Esporte A cidade de Chebocsári é a sede do Estádio Olímpico e do FC Azamat, que participou do Campeonato Russo de Futebol. Ligações externas Site oficial Referências
Ceboksarî

Ceboksarî (în rusă Чебоксары, în ciuvașă Шупашкар) este un oraș din Republica Ciuvașia, Federația Rusă și are o populație de 440.621 locuitori. Orașul Ceboksarî este capitala Republicii Ciuvașia. Vezi și Listă de orașe din Rusia Legături externe Materiale media legate de Ceboksarî la Wikimedia Commons Map of Cheboksary and environs Photos from Cheboksary
Čeboksari

Čeboksari (rusko Чебокса́ры, IPA: [tɕɪbɐˈksarɨ]; čuvaško Шупашкар, latinizirano: Šupaškar) je glavno mesto Čuvašije v Rusiji in pristanišče na Volgi. Čuvaško ime kraja, Šupaškar, dobesedno pomeni utrdba Čuvašev. Mesto ima satelitsko mesto Novočeboksarsk, ki leži okrog 6 km vzhodno od Čeboksarija. Zgodovina Kraj je prvič omenjen leta 1469, vendar arheološka izkopavanja kažejo, da je bilo to mesto poseljeno mnogo prej. Na tem mestu je bilo bolgarsko mesto Veda Suvar, ki se je pojavilo, ko so Mongoli premagali velika mesta volških Bolgarov v 13. stoletju. Leta 1555 so Rusi na tem mestu zgradili trdnjavo in vzpostavili naselbino. Leta 1625 je bilo v Čeboksariju 458 vojakov, leta 1646 pa je v naselju živelo 661 mož. Na koncu 17. stoletja je bil Čeboksari pomembno trgovsko mesto in leta 1781 je prejel status mesta. Na začetku 19. stoletja je živelo v Čeboksariju okrog 5500 ljudi, na začetku 20. stoletja 5100 ljudi, leta 1965 pa 163.000. V mestu je 62 % Čuvašev in 34 % Rusov. Mešane poroke so pogoste. Galerija Sklici
Чебоксари

Чебоксари (рус. Чебокса́ры, чув. Шупашкар) град је у Русији и административно седиште републике Чувашија. Према попису становништва из 2021. у граду је живело 497.807 становника. Чебоксари је лука на реци Волга. Становништво Према прелиминарним подацима са пописа, у граду је 2010. живело 453.645 становника, 13.024 (2,96%) више него 2002. Партнерски градови Јегра Санта Клара Види још Списак градова у Русији Списак градова у Русији по броју становника Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Tjeboksary

Tjeboksary (ryska: Чебоксары; tjuvasjiska: Шупашкар, Sjupasjkar) är en stad i Ryssland och är huvudstad i delrepubliken Tjuvasjien. Folkmängden uppgår till cirka 470 000 invånare. Staden, som är belägen cirka 670 km öster om Moskva, ligger vid floden Volga med satellitstaden Novotjeboksarsk belägen några kilometer österut. Administrativ indelning Staden Tjeboksary är indelat i tre stadsdistrikt: Område under stadens administration Tjeboksary administrerar även områden utanför centralorten: Vänorter Tjeboksary har följande vänorter: Antalya, Turkiet Eger, Ungern Hrodna, Vitryssland Rundu, Namibia Santa Clara, Kuba Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tjeboksary.