NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kirov, Kirovska oblast

Kirov (rusko Ки́ров, IPA: [ˈkʲirəf] ()) je največje in glavno mesto Kirovske oblasti v Rusiji. Leži ob reki Vjatki v Evropski Rusiji, 896 km severovzhodno od Moskve. Leta 2020 je imel 518.348 prebivalcev. Prejšnji imeni Kirova sta Vjatka (Вя́тка), po reki Vjatki, do leta 1934 in Hlinov (Хлы́нов) od leta 1457 do 1780. Leta 1934 je bilo preimenovano v Kirov po boljševiku Sergeju Kirovu, čeprav ta ni mesta nikoli obiskal. Zgodovina Avtohtono pleme Vjatikov, ki je poseljevalo območji centralne Rusije in Volge, se je tukaj zmešalo z Novgorodskimi Slovani in ugrofinskimi ljudmi. Po srednjeveških kronikah so se prva ruska naselja na tem območju pojavila v 12. stoletju. Kirov je bil (kot Vjatka) prvič omenjen leta 1374, ko so novgorodski Uškujniki po njem plenili na poti do Bolgara. V času moskovske državljanske vojne je Vjatka podpirala Jurija Zvenigorodskega in ko je ta izgubil, je zmagoviti knez Vasilij II. prisilil Vjatko, da je sprejela nadoblast Moskve. Po več neuspešnih bojih proti Moskvi v 80. letih 15. stoletja, si je Moskva Vjatko leta 1489 priključila. Leta 1780 je Katarina Velika mesto preimenovala v Vjatka in ga postavila za glavno mesto gubernije. V Vjatko je bilo poslano veliko ljudi v izgnanstvo. Decembra 1934 je bilo preimenovano v Kirov, po partijskem funkcionarju Sergeju Kirovu, ki je bil ubit 1. decembra in je izhajal iz bližnjega kraja Uržum. Mesto je pomembno transportno vozlišče, saj je pomembna postaja na Transsibirski železnici in pomembno rečno pristanišče. Pobratena mesta Kirov je pobraten s: Siedlce, Poljska Sklici
Киров

Киров (рус. Ки́ров) град је у Русији и административни центар Кировске области. Некадашња имена града су Вјатка и Хлинов. Према попису становништва из 2010. у граду је живело 473.668 становника. Град је добио име по једном од вођа бољшевика, једно време и утицајнијег од Стаљина, Сергеју Кирову. Географија Површина града износи 169,73 km². Клима Становништво Према прелиминарним подацима са пописа, у граду је 2010. живело 473.668 становника, 16.090 (3,52%) више него 2002. Партнерски градови Сједлице Види још Списак градова у Русији Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Kirov, Kirov oblast

Kirov (ryska: Ки́ров) är en stad i den europeiska delen av Ryssland, och är administrativ huvudort för Kirov oblast. Folkmängden uppgår till cirka en halv miljon invånare. Kirov har anor från 1300-talet och har gått under olika namn, bland annat Vjatka. 1796-1929 var Vjatka huvudort i guvernementet Vjatka. 1934 fick staden namnet Kirov för att hylla den då nyligen mördade politikern Sergej Kirov. Administrativt område Stadsdistrikt Kirov är indelad i fyra stadsdistrikt. Uppgifterna för 2002 exkluderar områden som ingår 2010. Se kommentar efter tabellen nedan. Stadens administrativa område Kirov administrerar även områden utanför själva centralorten. Ljangasovo och Paduzjnyj har numera slagits ihop med centrala Kirov. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kirov, Kirov oblast.
Udmurtsko

Udmurtsko (rusky a udmurtsky Удмуртия, Udmurtija), plným názvem Udmurtská republika (rusky Удмуртская республика, Udmurtskaja Respublika; udmurtsky Удмурт Республика, Udmurt Respublika nebo Удмурт Элькун, Udmurt El’kun), je jednou z republik Ruské federace. Nachází se na východě evropské části Ruska, na okraji Východoevropské roviny mezi řekami Kamou a Vjatkou. Má rozlohu 42 100 km² a žije zde přibližně 1,49 milionu obyvatel, především Rusové a původní obyvatelstvo území republiky Udmurti. Hlavním městem je Iževsk, udmurtsky Ižkar. Na jihu sousedí s Tatarstánem, na jihovýchodě s Baškortostánem. Na východě hraničí s Permským krajem a na severu a západě s Kirovskou oblastí. Úředními jazyky republiky jsou udmurtština a ruština. Historie Udmurtsko bylo od 16. století součástí Ruska, později Sovětského svazu. V roce 1920 byla na udmurtském území v rámci Ruské SFSR vytvořena Votská autonomní oblast, která byla v roce 1932 přejmenována na Udmurtskou autonomní oblast a v roce 1934 přetvořena na Udmurtskou ASSR. Udmurtská ASSR zanikla 11. listopadu 1990, kdy její Nejvyšší sovět vyhlásil suverénní Udmurtskou republiku – byla přijata Deklarace o státní suverenitě a zákon o zavedení změn do ústavy Udmurtské ASSR, čímž byl změněn název na Udmurtskou republiku. V roce 1994 byla přijata ústava Udmurtské republiky, kterou se stala subjektem Ruské federace Symboly Vlajka Udmurtská vlajka je tvořena listem o poměru stran 1:2 se třemi svislými pruhy: černým, bílým a červeným. Ve středu bílého pruhu je červený, osmicípý sluneční znak, umístěný do pomyslného čtverce o straně rovné 5/6 šířky pruhu. Jde o středový kříž s rameny o šířce 1/3 šířky pruhu, na koncích ramen je výřez, svírající pravý úhel. Geografie Významnými přírodními zdroji republiky jsou rašelina, prameny minerálních vod a naleziště ropy, která jsou odhadována na 820 milionů tun. 40 % rozlohy republiky pokrývají jehličnaté lesy. Významné řeky v republice jsou: Čepca, Iž, Kama, Kilmez a Siva. Také tu pramení (na severu) Vjatka, která pak v jihozápadním cípu území tvoří malý úsek hranice s Tatarstánem. Votkinská a Dolnokamská přehrada, obojí na řece Kamě, částí svých ploch ohraničují republiku z východu, resp. jihu. Města a okresy Seznam sídel s více než 5000 obyvateli (stav k 1. lednu 2007): Seznam rajónů s údaji o počtu obyvatel (stav k 1. lednu 2007): Odkazy Reference Související články Udmurtská autonomní sovětská socialistická republika Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Udmurtsko na Wikimedia Commons
Republikken Udmurtien

Republikken Udmurtien (russisk: Удму́ртская Респу́блика, tr. Udmúrtskaja Respúblika; udmurtisk: Удмурт Республика, tr. Udmurt Respublika) er en af 21 autonome republikker i Den Russiske Føderation beliggende ved Uralbjergene 1.325 km øst for Moskva. Republikken har 1.493.356 (2021) indbyggere og et areal på 42.061 km². Hovedstaden i Udmurtien er Isjevsk med 616.297 (2025) indbyggere. Andre større byer i republikken er Sarapul med 88.388 (2025) og Votkinsk, der har 95.137 (2025) indbyggere. Historie Under sovjettiden var Udmurtien en vigtig del af det militær-industrielle kompleks og lukket for udlændinge. Disse restriktioner er nu fjernet. Geografi Republikken er beliggende i den østlige del af den Østeuropæiske Slette mellem floderne Kama og Vjatka. Udmurtien grænser mod sydvest, vest, nordvest og nord til Kirov oblast, mod nordøst og øst grænser republikken op til Perm kraj, mod sydøst har republikken grænse til Republikken Basjkortostan og mod syd og sydvest grænser Republikken Udmurtien op til Republikken Tatarstan. Mod øst har republikken strand til Votkinskreservoiret. Naturressourcer Republikkens naturressourcer omfatter bl.a. olie, tørv og mineralvand. Oliereserverne er anslået til at være 820 mio tons. Ca. 7- til 8.000.000 tons udvindes årligt. Skove dækker over 40% af republikkens areal. De fleste af skovene er nåletræer. Klima Republikken har et moderat fastlandsklima (Køppen: Dfb), med varme somre og kolde vintre med masser af sne. Gennemsnitstemperaturen i januar er −14.5 °C, i juli er gennemsnitstemperaturen 18.3 °C. Demografi De største befolkningsgrupper i Republikken Udmurtien er russere, der udgjorde 60 %, og udmurtere, der udgjorde 27 %, ved folketællingen i 2010. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Arkiveret 14. oktober 2018 hos Wayback Machine (russisk) Kommersant artikel NUPI-artikel Arkiveret 5. april 2005 hos Wayback Machine
Udmurtien

Udmurtien (russisch Удмуртия Udmurtija, udmurtisch Удмуртия, Удмурт Республика oder Удмурт Элькун) ist eine Republik im russischen Föderationskreis Wolga. Geographie Udmurtien liegt im europäischen Teil Russlands westlich des Uralgebirges zwischen den Flüssen Kama und Wjatka. Das Klima ist gemäßigt-kontinental. Der Naturraum der Republik ist vorwiegend durch den Laub- und Nadelmischwald im Übergang von der Taiga zur eurasischen Steppenzone geprägt. Bevölkerung Die Volkszählung 2010 ergab eine Einwohnerzahl von 1.521.420 Personen. Die Udmurten sind ein finno-ugrisches Volk. Sie sind aber in ihrer Heimatrepublik seit mehreren Jahrzehnten nur noch eine Minderheit. Die Mehrheit stellen heute mit 60 % die Russen. Weitere bedeutende Minderheiten sind die Tataren, Ukrainer sowie Mari. Eine Besonderheit sind die den Udmurten stark assimilierten Bessermenen, die seit 2002 wieder als eigenständiges Volk erscheinen; zuvor wurden sie zu den Udmurten gezählt. Amtssprachen sind Udmurtisch und Russisch. Neben Anhängern der Russisch-Orthodoxen Kirche gibt es unter Tataren und Bessermenen auch Schamanisten und Muslime. Geschichte Die ersten russischen Siedler kamen im 12. Jahrhundert in das von Udmurten bewohnte Gebiet. Nachdem das Khanat Kasan 1552 an Russland gefallen war, mehrten sich die russischen Zuzügler. Im 18. Jahrhundert wurden die bis dato animistischen Udmurten christlich missioniert, erste Bibelübersetzungen erschienen. Udmurtien war seit 1934 eine Autonome Sozialistische Sowjetrepublik (ASSR) innerhalb der RSFSR. Nach der Auflösung der UdSSR wurde Udmurtien als eine von 21 Republiken ein mit relativ weitreichenden Autonomierechten ausgestattetes Föderationssubjekt Russlands. Am 1. April 2006 wurde in Kambarka die zweite russische Anlage zur Vernichtung von Chemiewaffen in Betrieb genommen. In der mit deutscher Hilfe finanzierten Anlage wurden bis 2009 über 6000 Tonnen Lewisit beseitigt. Politik Amtierendes Oberhaupt der Republik ist Alexander Bretschalow. Wirtschaft Die Republik ist verkehrsmäßig relativ gut erschlossen und stark industrialisiert. Zu den wichtigsten Wirtschaftszweigen gehören die Metall- und Holzverarbeitung, die chemische und die Glasindustrie. Erdöl und Kohle zählen zu den wichtigsten Bodenschätzen. Verwaltungsgliederung und Städte Die Republik Udmurtien umfasst 25 Rajons sowie 5 Stadtkreise, die von der Hauptstadt der Republik Ischewsk sowie den vier nächstgrößten Städten Sarapul, Wotkinsk, Glasow und Moschga gebildet werden. Insgesamt gibt es sechs Städte und fünf Siedlungen städtischen Typs. Weblinks Offizielle Website von Udmurtien Udmurtia Republic Directory. (Memento vom 19. Januar 2013 im Internet Archive)(englisch) Einzelnachweise
Udmurtija

Udmurtija (ruski i udmurtski: Удмуртия) je republika u Ruskoj Federaciji smještana u porječju rijeke Volge u kojoj živi oko 1,5 mil. stanovnika na površini od 42.100 km². Glavni i najveći grad je Iževsk. Drugi veći gradovi su Sarapul, Votkinsk i Glazov. Predsjednik republike bio je 2006. Aleksandr Aleksandrovič Volkov. Većinsko stanovništvo čine Rusi, dok su Udmurti druga grupa po brojnosti. Ruski i udmurtski jezik službeni su jezici.
Udmurtia

L’Udmurtia o Udmurzia (in russo Удму́ртия?, Udmurtija), formalmente Repubblica udmurta (rus. Удму́ртская респу́блика, Udmurtskaja respublika; udm. Удмурт Элькун, Udmurt el'kun) è una repubblica della Russia, estesa nel settore centro-occidentale della Russia, ad ovest degli Urali su un territorio pianeggiante bagnato dal basso corso del fiume Kama. Economia L'agricoltura favorisce i cereali ed il lino, ed anche l'allevamento è ampiamente presente. Notevoli sono i giacimenti di carbone e torba, mentre le industrie del legno, conciarie, meccaniche e metallurgiche sono in via di graduale sviluppo. La capitale Iževsk è sede di una università e di un aeroporto e conta inoltre varie industrie metalmeccaniche, siderurgiche, chimiche, alimentari e del legname. Corsi d'acqua I principali corsi d'acqua sono: Čeptsa Iž Kama (navigabile) Kil'mez' Siva Geografia fisica Territorio Clima L'Udmurtia ha un moderato clima continentale, con estati calde ed inverni freddi dove sempre è presente la neve. Temperatura media in gennaio: −14,5 °C Temperatura media in luglio: +18,3 °C Precipitazioni medie annue: 400–600 mm Città principali La capitale Iževsk accentra buona parte della popolazione urbana; oltre ad essa, altre città importanti sono: Glazov Kambarka Možga Sarapul Votkinsk Rajon L'oblast' si suddivide nei seguenti rajon: Onorificenze Note Voci correlate Besermani Buranovskie babuški Lingua udmurta Repubblica Socialista Sovietica Autonoma di Udmurtia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sull'Udmurtia Wikivoyage contiene informazioni turistiche sull'Udmurtia Collegamenti esterni (RU) Sito ufficiale, su udmurt.ru. Udmurtija, su Treccani.it – Enciclopedie on line, Istituto dell'Enciclopedia Italiana. (EN) Udmurtiya, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (EN, RU) Sito ufficiale della Repubblica Udmurta, su udmurt.ru (archiviato dall'url originale il 14 ottobre 2018). (RU) Sito Ufficiale del Governo udmurto, su udmgossovet.ru (archiviato dall'url originale il 20 gennaio 2012).
Oedmoertië

Oedmoertië (Russisch: Удму́ртия республика; Oedmoértija respoeblika; Oedmoerts: Удмурт Элькун; Oedmoert Elkoen) is een autonome republiek in de Russische Federatie. Het grenst aan de autonome republieken Basjkirostan en Tatarije, de oblast Kirov en de kraj Perm. De grootste stad in Oedmoertië is de hoofdstad Izjevsk. Demografische gegevens bevolkingsomvang: 1.570.316 (2002) waarvan stedelijk: 1.094.338 (69,7%) waarvan woonachtig op het platteland: 475.978 (30,3%) mannen: 725.075 (46,2%) vrouwen: 843.241 (53,7%) vrouwen per 1000 mannen: 1.160 gemiddelde leeftijd: 35,8 jaar aantal huishoudens: 552.862 Grote plaatsen Afkomstig uit Oedmoertië Pjotr Iljitsj Tsjaikovski, (1840-1893), componist Michail Kalasjnikov (1919-2013), legerofficier en wapenontwikkelaar Externe links officiële website van Oedmoertië. officiële website van de staatsuniversiteit van Oedmoertië.
Udmurcja

Udmurcja (ros. i udm. Удмуртия), pełna nazwa Republika Udmurcka (ros. Удмуртская Республика, udmurcki Удмурт Республика lub Удмурт Элькун) – autonomiczna republika wchodząca w skład Federacji Rosyjskiej. Geografia Położenie i powierzchnia Republika Udmurcka leży w europejskiej części Rosji, we wschodniej części Niziny Wschodnioeuropejskiej, pomiędzy rzekami Kamą i Wiatką. Obszar republiki zajmuje powierzchnię 42 100 km². Republika graniczy z Krajem Permskim, obwodem kirowskim oraz republikami rosyjskimi: Baszkirią i Tatarstanem. Największa rozciągłość kraju z północy na południe to 320 km, a ze wschodu na zachód – 200 km. Strefa czasowa Udmurcja należy do czasu Samary (SAMT). UTC +4:00 przez cały rok. Wcześniej, przed 27 marca 2011 roku, w Udmurcji obowiązywał czas Samary (SAMT/SAMST): czas standardowy (zimowy) strefy UTC+4:00 (SAMT), a czas letni UTC+5:00 (SAMST). Rzeki Czepca Iż Kama Kilmez Jeziora Brak większych jezior, na obszarze tej republiki jest częściowo położony Zbiornik Wotkiński. Surowce naturalne Naturalnymi surowcami są ropa naftowa, torf, wody mineralne. Lasy Lasy stanowią około 40% terytorium. Większość stanowią lasy iglaste. Klimat Udmurcja leży w strefie klimatu kontynentalnego z ciepłym latem i zimną, śnieżną zimą. Przeciętna temperatura stycznia: −14,5 °C Przeciętna temperatura lipca: +18,3 °C Liczba opadów na rok: 400–600 mm Demografia Statystyki demograficzne ludność ogółem: 1.570.316 (2002) według miejsca zamieszkania: ludność miejska: 1 094 338 (69,7%) ludność wiejska: 475 978 (30,3%) według płci: mężczyźni: 725 075 (46,2%) kobiety: 843 241 (53,7%) liczba kobiet na 1000 mężczyzn: 1160 według wieku: średni wiek: 35,8 lat średni wiek w mieście: 35,6 lat średni wiek na wsi: 36,1 lat średni wiek mężczyzny: 32,8 lata średni wiek kobiety: 38,4 lat liczba gospodarstw domowych: 552 862 (1 548 762 osób) gospodarstwa domowe w miastach: 395 200 (1 084 281 osób) gospodarstwa domowe na wsiach: 157 662 (464 481 osób) przyrost naturalny: -6 816 (-4,4‰) liczba urodzeń: 17 190 (11,1‰) liczba zgonów: 24 006 (15,5‰) Narodowości Skład narodowościowy populacji Udmurcji i jego zmiany na przestrzeni lat (według danych spisowych): Tablice rejestracyjne Tablice pojazdów zarejestrowanych w Udmurcji mają oznaczenie 18 w prawym górnym rogu nad flagą Rosji i literami RUS. Przypisy Linki zewnętrzne strona republiki Rząd republiki
Udmurtija

Udmurtija (uradno Republika Udmurtija, rusko Удму́ртская Респу́блика, udmurtsko Удмурт Республика, Udmurt Respublika) je avtonomna republika Ruske federacije v Privolškem federalnem okrožju. Na zahodu in severu meji s Kirovsko oblastjo, na vzhodu s Permskim okrajem, na jugu z republikama Baškortostanom in Tatarstanom. Ustanovljena je bila 4. novembra 1920. Sklici
Удмуртија

Удмуртија (рус. Удму́ртия, удм. Удмуртия), или званично Удмуртска Република (рус. Удмуртская Республика, удм. Удмурт Республика) је конститутивни субјект Руске Федерације са статусом аутономне републике на простору поволшке Русије. Главни град републике је град Ижевск. Етимологија Република је добила име по титуларном народу Удмуртима који су, након Руса (око 62%), други најбројнији народ у овој републици (са око 28%). Удмурти су народ угро-финског порекла, традиционално православне вероисповести. Етимологија имена народа Удмурти није потпуно јасна. Највише пажње се придаје хипотези о иранском пореклу имена удмурт који се односи на комшије или суседе. У модерном удмуртском језику реч је подељена на две компоненте - уд (са нејасном семантиком) и мурт, што значи човек, мушкарац. Географија Удмуртија се налази у европском делу Русија западно од планине Урала, између река Кама и Вјатка. Површина јој је 42.100 км². Клима је умерено-континентална. Природа Удмуртије се класификује у подручје тајги. Становништво Удмурти су угрофински народ. Они су по попису из 2002. чинили 29,3% становништва, од укупно 1.570.316 становника. Највећа етничка група су Руси са 60,1%. Од значајнијих мањина ту су 109.218 (= 6,96%) Татара, 11.527 (= 0,73%) Украјинаца и 8.985 (= 0,57%) народа Мари. Посебност су готово асимиловани народ Бесермани, који су од 2002. признати као посебан народ (пре тога су сматрани Удмуртима, има их око 3000). Званични језици су удмуртски и руски. Поред верника Руске православне цркве у Удмуртији има и шаманиста. Историја Први руски колонисти су се појавили у 12. веку. До тада је ово подручје било насељено искључиво Удмуртима. После пада Казања под руску власт 1552, увећао се број руских досељеника. У 18. веку у Удмуртији су биле активне хришћанске мисије када су се појавили први преводи Библије. Од 1934. Удмуртија је била аутономна социјалистичка република Совјетског Савеза. После раздвајања република Совјетског Савеза, Удмуртија је постала аутономна република Руске Федерације. Привреда Република је релативно добро повезана транспортним везама и јако индустријализована. Најважније привредне гране су индустрија прераде метала и дрвета, хемијска индустрија и индустрија стакла. Нафта и угаљ су најзначајнија природна богатства. Види још Административна подела Русије Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Udmurtien

Udmurtien (ryska: Удмуртия; translitteration: Udmurtija; udmurtiska: Удмуртия eller Удмурт Элькун, Udmurt Elkun), formellt Udmurtiska republiken (ryska: Удмуртская Республика, Udmurtskaja Respublika; udmurtiska: Удмурт Республика), är en delrepublik i Rysslands europeiska del, mellan floden Volga och Uralbergen. Udmurtien har cirka 1,5 miljoner invånare och en yta av 42 100 km². Huvudstad och största stad är Izjevsk. Andra stora städer är Sarapul, Votkinsk och Glazov. Republikens guvernör är sedan 2017 Aleksandr Bretjalov. Befolkning och språk Majoriteten av befolkningen är ryssar, medan udmurter är den näst största folkgruppen. Ryska och udmurtiska är officiella språk. Kultur Folkmusikgruppen Buranovskije Babusjki som tävlade för Ryssland i Eurovision Song Contest 2012 är från Udmurtien, och vid tillfället sjöng de på udmurtiska. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Udmurtien.
Йошкар Ола

Йошка́р Ола (на руски: Йошкар-Ола; на марийски: Йошкар-Ола – Червен град) е град в Русия, столица на Република Марий Ел. Населението на града е 265 044 души към 2016 г. Градът е центърът на културния, политически и индустриален живот в републиката. История Селището е основано през 1584 г. след покоряването на марийските земи от руснаците. Първоначално е крепост. Получава статут на град през 1781 г. Наречен е на протичащата през него река Царев град на Кокшайка (Царев город на Кокшайке), по-късно става Царевококшайск. До началото на XX век Царевококшайск е тих провинциален град, с население от около 2500 души. Икономиката му по онова време се основава на селското стопанство, има само дестилационен завод. През 1919 г. градът е преименуван на Краснококшайск. Получава сегашното си наименование Йошкар Ола (което на марийски означава „червен град“) през 1927 г. По времето на Втората световна война заводи от фронтовата зона са евакуирани в Йошкар Ола. Това дава тласък на промишленото развитие на града. География Население Численост Етнически състав Към 2010 г. населението на Йошкар Ола е представено от: 61,28 % руснаци, 23,31 % марийци, 4,1 % татари, 0,83 % украинци, 0,56 % чуваши и други. Положение Градът е разположен на брега на река Малая Кокшага (ляв приток на Волга). Попада в зона на смесени гори, на южната граница на тайгата. Релефът е равнинен. Климат Климатът в града е умереноконтинентален. Средната годишна температура е 3,2 °C, а средното количество годишни валежи е около 548 мм. Икономика Градът е крупен промишлен център. Най-развитият отрасъл е машиностроенето, но са развити също дървообработващата, химическата и хранително-вкусовата промишленост. Произвеждат се строителни материали и електронно оборудване. Йошкар Ола разполага с железопътна гара и малко летище. Градският транспорт е представен от 7 автобусни и 11 тролейбусни линии. Култура В града, бидейки столица на национална република, функционират редица музеи, театри, библиотеки и други културни центрове. Образование Градът има 3 висши учебни заведения: Марийски държавен университет Волжки държавен технически университет Междурегионален отворен социален институт Побратимени градове Бурж, Франция от 1991 г. Принстън, Западна Вирджиния, САЩ от 5 март 2003 г. Сомбатхей, Унгария от 1971 г. Източници
Ioixkar-Olà

Ioixkar Olà (rus i mari Йошка́р-Ола́) és una ciutat de Rússia, capital de la república de Marí El. Està situada a 56° 38′ N 47° 52′ E, té una població de 281,165 (Cens de 2002) i a poc a poc augmenta la població amb l'arribada de gent d'àrees veïnes. Els mari són el 23% de la població Té l'aeroport d'Ioixkar-Olà. El nom vol dir en mari Ciutat roja. Durant l'època de l'imperi Rus es deia Tsaryovokokshaysk i Krasnokokshaysk durant els primers anys de govern soviètic, fins que fou rebatejada com a Ioixkar-Olà). Els primers noms provenien del riu Petit Kokshaga, que travessa la ciutat. Referències Enllaços externs Fotos i narracions de Ioixkar-Olà Arxivat 2019-07-02 a Wayback Machine. Mapa detallat de la ciutat de Ioixkar-Olà Yoshkar-Ola in MariEl
Joškar-Ola

Joškar-Ola (rusky Йошкар-Ола, do roku 1919 Carjovokokšajsk – Царёвококшайск, 1919–1927 Krasnokokšajsk – Краснококшайск; v překladu „Rudé město“) je město v Rusku, hlavní město Marijska. Nachází se asi 100 km severozápadně od Kazaně. Žije zde přibližně 285 tisíc obyvatel. Název Joškar-Ola (Йошкар-Ола) v marijštině znamená „Rudé město“ (йошкар – červený, rudý, ола – město). Historie Město bylo založeno jako pevnost na konci 16. století, v roce 1584. Po 2. světové válce za sovětských dob bylo město regionálním a průmyslovým centrem, díky čemuž mohlo narůst do dnešní podoby. Po pádu SSSR však většina podniků v těžkém ekonomickém prostředí nové doby zkrachovala; většina odborníků odsud odjela do větších měst. Dnes se Joškar-Ola přeorientovává na obchod a postupně se opět vrací její předchozí růst. Geografie Podnebí Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Joškar-Ola na Wikimedia Commons Oficiální stránky (rusky)