NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Безгачево (Кировская область)

Безгачево — деревня в Верхнекамском районе Кировской области России. Входит в состав Лойнского сельского поселения. Код ОКАТО — 33207828006. География Деревня находится на северо-востоке Кировской области, в северной части Верхнекамского района. Абсолютная высота — 194 метра над уровнем моря. Расстояние до районного центра (города Кирс) — 78 км. Население По данным II Ревизии (1748 год) в деревне насчитывалось 11 душ мужского пола. По данным Всероссийской переписи, в 2010 году численность населения деревни составляла 2 человека (1 мужчина и 1 женщина). Примечания
Безгачево

Безга́чево (рос. Безгачево) — присілок у складі Верхньокамського району Кіровської області, Росія. Входить до складу Лойнського сільського поселення. Населення становить 2 особи (2010, 4 у 2002). Національний склад станом на 2002 рік — росіяни 100 %. Примітки Посилання На Вікімапії [Архівовано 22 червня 2007 у Wayback Machine.]
Сундуково (Удмуртия)

Сундуково — деревня в Малопургинском районе Удмуртской Республики России. География Деревня находится в южной части республики, в подзоне смешанных лесов, на берегах реки Вудзеншур, на расстоянии примерно 18 километров (по прямой) к востоку-юго-востоку от села Малая Пурга, административного центра района. Абсолютная высота — 135 метров над уровнем моря. Климат Климат характеризуется как умеренно континентальный, с продолжительной холодной многоснежной зимой и коротким относительно жарким летом. Средняя температура воздуха самого тёплого месяца (июля) — 18,9 °C; самого холодного (января) — −14,3 °. Вегетационный период длится 160—170 дней. Среднегодовое количество атмосферных осадков составляет 538 мм, из которых 353 мм выпадает в период с апреля по октябрь. Снежный покров держится в течение 160—165 дней. Часовой пояс Деревня Сундуково, как и вся Удмуртская Республика, находится в часовой зоне МСК+1. Смещение применяемого времени относительно UTC составляет +4:00. Население Национальный состав Согласно результатам переписи 2002 года, в национальной структуре населения удмурты составляли 100 % из 306 чел. Примечания
Сундуково

Сундуко́во (рос. Сундуково, удм. Бодья Пуро) — присілок в Малопургинському районі Удмуртії, Росія. Урбаноніми: вулиці — Залізнична, Зарічна, Зелена, Колгоспна, Травнева Населення Населення — 345 осіб (2010; 306 в 2002). Національний склад станом на 2002 рік: удмурти — 100 % Примітки Посилання www.panoramio.com
Lisva

Lisva (en rus: Лысьва) és una ciutat de Rússia, es troba al territori de Perm. El 2023 tenia 53.057 habitants. Es troba a la vora del riu Lisva, a 26 km al sud de Txussovoi, a 91 km a l'est de Perm i a 1.248 km a l'est de Moscou. Història El primer assentament al lloc de l'actual ciutat fou una foneria creada el 1785. El 1902 arribà el ferrocarril a la vila, i finalment Lisva accedí a l'estatus de ciutat el 1926. Referències
Lysva (město)

Lysva (rusky Лы́сьва) je město v Permském kraji v Ruské federaci. Při sčítání lidu v roce 2010 měla bezmála šestašedesát tisíc obyvatel. Poloha a doprava Lysva leží na stejnojmenné řece, přítoku Čusovaji v povodí Kamy. Od Permu, správního střediska kraje, je vzdálena přibližně 200 kilometrů východně a leží tak ve východní části Permského kraje. V severojižním směru prochází přes Lysvu místní trať z Kalina do Kuzina. Dějiny Město je pojmenováno po řece, jejíž název je komijského původu. Lys znamená smrkovou větvičku a va znamená vodu. Současné osídlení bylo založeno v roce 1785 v souvislosti s výstavbou slévárny na břehu Lysvy. V roce 1902 byla do Lysvy přivedena železnice. V roce 1926 získala Lysva status města. Během druhé světové války zde byla v provozu továrna na střelivo. Rodáci Ivan Michejevič Pervušin (1827–1900), kněz a matematik Marie Schliepsová (1881–1919), baltskoněmecká jáhenka a protestantská mučednice Nikolaj Zacharovič Karakulov (1918–1988), sprinter Jevgenij Pavlovič Krylatov (1934–2019), hudební skladatel Larisa Pavlovna Rjasinová (*1987), běžkyně na lyžích Alexandr Alexandrovič Smyšljajev (*1987), akrobatický lyžař Georgij Sergejevič Červjakov (*1990), skokan na lyžích Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Lyswa na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Lysva na Wikimedia Commons
Lyswa

Lyswa (russisch Лы́сьва) ist eine 65.918 Einwohner (Stand 14. Oktober 2010) zählende Stadt in Russland in der Region Perm. Sie liegt rund 200 km östlich der Regionshauptstadt Perm, am Fluss Lyswa (Flusssystem der Wolga). Geschichte Der Fluss- und somit auch der Stadtname Lyswa stammt von den Komi-Wörtern Lys (Fichtenzweig) und Wa (Wasser) ab. Somit existierten erste Menschensiedlungen in der Umgebung der heutigen Stadt noch lange vor ihrer Gründung. Diese erfolgte erst im Jahre 1785 mit dem Bau einer Eisengießerei am Lyswa-Ufer. Nachdem die Gießerei zwei Jahre später ihren Betrieb aufnahm, entwickelte sich der Ort schnell zu einer Arbeitersiedlung. Im 19. Jahrhundert gab es dort bereits Krankenhäuser, Läden und andere öffentliche Einrichtungen. 1902 stieg die Bedeutung der Eisengießerei mit der Verlegung einer Eisenbahnstrecke durch Lyswa. Nach der Oktoberrevolution 1917 wurde die Fabrik jedoch verstaatlicht, und während des folgenden Bürgerkriegs erheblich beschädigt. Einige Jahre später konnte die Produktion wieder aufgenommen werden. 1926 erhielt Lyswa den Status einer Stadt, und während des Großen Vaterländischen Krieges stellte die Fabrik vor allem Munition für die sowjetische Armee her. In der Nachkriegszeit entstanden in Lyswa weitere Industriebetriebe. Die Stadt selbst wurde neu bebaut und um einige umliegende Siedlungen erweitert. Bevölkerungsentwicklung Anmerkung: Volkszählungsdaten Wirtschaft Auch heute noch ist die alte Eisengießerei – heute als Lyswaer Metallverarbeitungswerk bezeichnet – der wichtigste Industriebetrieb der Stadt. Außerdem gibt es eine Fabrik zur Herstellung von Turbogeneratoren, ein Stahlbetonwerk, mehrere Betriebe der Textil- und der Nahrungsmittelindustrie. Im Umland wird Landwirtschaft betrieben sowie Eisenerz und Steinkohle abgebaut. Söhne und Töchter der Stadt Marie Schlieps (1881–1919), Lehrerin und Diakonisse Nikolai Karakulow (1918–1988), Leichtathlet Jewgeni Krylatow (1934–2019), Komponist Sergei Tscherwjakow (* 1959), Nordischer Kombinierer Larissa Rjassina (* 1987), Skilangläuferin Alexander Smyschljajew (* 1987), Freestyle-Skisportler Georgi Tscherwjakow (* 1990), Skispringer Siehe auch Liste der Städte in der Region Perm Einzelnachweise Weblinks Inoffizielles Portal (russisch) Lyswa bei mojgorod.ru (russisch)
Lysva

Lysva (en ruso: Лысьва) es una ciudad del krai de Perm, en Rusia, centro administrativo del raión Lisvenski. Está situada en los contrafuertes occidentales de los montes Urales, en la orilla del río Lisva (afluente del Chusovaya, que a su vez vierte sus aguas en el Kama, y este en el Volga, por lo que el Lisva, forma parte de la cuenca hidrográfica de este último). Se encuentra a 200 km al este de Perm. La población se elevaba a 68.660 en 2008. Historia El nombre Lysva viene del komi Lis-Va, donde Lis quiere decir rama de picea y Va, agua. El primer asentamiento sobre el lugar de la ciudad es una fundición de hierro creada en 1785, y la ciudad se crea para albergar y dar servicio a los trabajadores. En 1902, la ciudad es conectada al ferrocarril. Lisva recibe el estatus de ciudad en 1926. Demografía Economía La principal actividad económica en la ciudad es la siderurgia (fabricación de hojalata, chapas, etc). existen en la ciudad también una fábrica de turbinas, una de aparatos eléctricos, además de otras empresas relacionadas con los sectores textiles y agroalimentario. Es una región en la que se desarrolla la minería del carbón y del hierro. Nacidos en Lysva Nikolai Karakulov (1918), atleta Yevgeni Krilatov (1934), compositor. Natalia Nagovitsina (1978), escaladora. Enlaces externos y referencias Sitio oficial de Lysva (en ruso) Informaciones sobre Lysva (en ruso) Sitio no oficial (en ruso) Archivado el 17 de febrero de 2009 en Wayback Machine. Wikimedia Commons alberga una galería multimedia sobre Lysva.
Lysva

Lysva (en russe : Лысьва) est une ville du kraï de Perm, en Russie, et le centre administratif du raïon Lysvenski. Sa population s'élevait à 64 038 habitants en 2014. Géographie Lysva est située sur les contreforts occidentaux de l'Oural, au bord de la rivière Lysva, dans le bassin de la Volga. Elle se trouve à 26 km au sud de Tchoussovoï, à 91 km à l'est de Perm et à 1 248 km à l'est de Moscou. Histoire Le premier établissement sur le site de la ville est une fonderie de fer créée en 1785. En 1902, la ville est desservie par le chemin de fer. Lysva acquiert le statut de ville en 1926. Population Recensements (*) ou estimations de la population Économie La principale activité est la sidérurgie (fabrication de fer-blanc, de tôles et de ronds à béton). Il y a également une fabrique de turbines, d'appareillages électriques, plusieurs entreprises des secteurs textile et agroalimentaire. Dans la région se trouvent des mines de fer et de charbon. Notes et références Liens externes (ru) Informations sur Lysva (ru) Cartes topographiques Portail de la Russie
Lys'va

Lys'va è una città della Russia europea nordorientale (Territorio di Perm'); appartiene al rajon Lys'venskij, del quale è il capoluogo. Sorge sul versante occidentale degli Urali centrali, sul fiume omonimo, 206 chilometri ad est di Perm'. La città venne fondata nel 1785 come centro residenziale per i lavoratori di un importante complesso per la lavorazione dei metalli; ottenne lo status di città nel 1926. Lys'va al giorno d'oggi basa la sua economia soprattutto sul comparto industriale (costruzione di macchine, tessile, elettrotecnica). Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Lys'va Collegamenti esterni (RU) Sito ufficiale, su adm-lysva.ru. (EN) Lysva, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Łyśwa

Łyśwa (ros. Лы́сьва) – miasto w Rosji, w Kraju Permskim. Leży na Uralu, nad rzeką Łyśwą (dorzecze Kamy). Została założona w 1785, prawa miejskie uzyskała w 1926. Jest ośrodkiem hutnictwa żelaza i przemysłu metalowego oraz przemysłu maszynowego (turbogeneratory), materiałów budowlanych, odzieżowego i dziewiarskiego. Demografia 1992 – 78 000 2021 – 59 610 Przypisy Bibliografia Nowa encyklopedia powszechna PWN red. Barbara Petrozolin-Skowrońska, Warszawa 1998, t. 3, s. 874.
Krai de Perm

O krai de Perm é uma divisão federal da Federação da Rússia criada em 1 de dezembro de 2005, como resultado de um referendo de 2004 que aprovou a fusão do oblast de Perm com o okrug autónomo dos Komi-Permiak. As maiores cidades do krai de Perm são Perm, Berezniki, Solikamsk, Tchaikovski e Lisva. História Em 1918, durante a guerra civil russa, na véspera do dia de Natal, as tropas de Alexandr Koltchak (Exército Branco apoiado pelas potências ocidentais e japonesas), tomaram a cidade de Perm; no caminho puseram em debandada o III Exército Vermelho. Esse sucesso abrira a possibilidade de avanço rumo a Arkhangelsk, onde os Aliados haviam instalado um governo Branco encabeçado pelo general russo Evgeni Miller. A "catástrofe de Perm" certamente fora resultado de problemas crônicos na retaguarda bolchevique. Referências
Лисва

Лисва (рус. Лысьва) град је у Русији у Пермском крају. Према попису становништва из 2010. у граду је живело 65.931 становника. Географија Становништво Према прелиминарним подацима са пописа, у граду је 2010. живело 65.931 становника, 5.217 (7,33%) мање него 2002. Види још Списак градова у Русији Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Lysva

Lysva (även Lisva, ryska Лысьва) är en stad i Uralområdet, 80 kilometer öster om Perm. Folkmängden uppgick till 63 558 invånare i början av 2015. Staden är främst känd för sin metallindustri. Källor Carlquist, Gunnar, red (1937). Svensk uppslagsbok. Bd 17. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB. sid. 981 Noter
Лисьва

Ли́сьва (рос. Лысьва) — місто в Пермському краї, Росії. Адміністративний центр Лисьвенського міського округу, має статус міського поселення. Географія Розташоване на сході краю, за 86 км на схід від Пермі. Площа міста 26,4 кв. км. Місто розташоване на річці Лисьві. Місцевість являє собою широку, глибоко врізану долину. У центрі міста, на річці Лисьві, розташований ставок. Станція на залізниці Каліно — Кузіно. Історія Лисьва як населений пункт був відомий вже в середині XVII століття. У 1785 р почалося зведення чавуноливарного заводу. Цей рік офіційно вважається роком заснування Лисьви. Першу плавку домна дала 2 грудня 1787 р. В міру розвитку заводу розвивалося і селище, яке стало в XIX ст. центром Лисьвенського заводського округу. 5 квітня 1926 року Лисьві був наданий статус міста. Сьогодні Лисьва — один з найважливіших промислових та культурних центрів Прикам'я (5-е місце за обсягом промислової продукції). Населення Населення — 59 610 осіб (2021 рік). Національний склад За підсумками перепису населення 1989 року в Лисьві за кількістю жителів переважають росіяни (92,3 %), друга за чисельністю населення національність — татари (4,8 %), чисельність населення інших національностей не перевищує 1 %. Економіка Провідними галузями в структурі народного господарства міста є машинобудування та металообробка, легка промисловість, представлені також промисловість по виробництву будматеріалів, підприємства, переробники сільськогосподарської продукції. Лисьвенський металургійний завод виробляє листовий прокат, електролітично оцинковану сталь з полімерним покриттям, емальований та оцинкований посуд, електро-і газові плити, молочні фляги. ТОВ «Лисьвенський завод нафтового машинобудування» («Лисьванафтомаш») виробляє обладнання для нафтовидобутку (заглибні електродвигуни та гідрозахист) і є найбільшим підприємством в Росії за цим профілем. "ТОВ «Електроважмаш-Привід» — провідне підприємство Росії з виробництва турбогенераторів потужністю 2,5-160 тис. кВт і синхронних електродвигунів, випускаються також електродвигуни для викачування із свердловин питної води, тягові електродвигуни та генератори для залізниці і метрополітену. Легка промисловість представлена ​​панчішно-рукавичною фабрикою (виробництво шкарпеток, рукавичок, жіночих колготок). Персоналії Крилатов Євген Павлович (1934—2019) — радянський і російський композитор. Примітки Посилання Лысь­ва [Архівовано 18 вересня 2021 у Wayback Machine.] // Большая российская энциклопедия (электронная версия) Лысь­ва, Лысьвенский район, город [Архівовано 18 вересня 2021 у Wayback Machine.] // Энциклопедия "Пермский край" Лысь­ва [Архівовано 18 вересня 2021 у Wayback Machine.] // Народная энциклопедия городов и регионов России «Мой Город» Путеводитель по историческим местам Лысьвенского городского округа / ред.-сост. Н. М. Парфенов. — Пермь: ООО «Издательский дом «Типография купца Тарасова», 2016. — 80 с. [Архівовано 18 вересня 2021 у Wayback Machine.] Незыбытые деревни. Сборник. Лысьва. Лысьвенский краеведческий альманах. Выпуск 1. — Чусовой, 2010. С. 4 — 5. (link [Архівовано 18 вересня 2021 у Wayback Machine.])
Mariinskij Posad

Mariinskij Posad (rusky Марии́нский Поса́д, zkracováno Марпосад – Marposad) je město v Čuvašské republice v Ruské federaci. Při sčítání lidu v roce 2010 měl přes devět tisíc obyvatel. Poloha a doprava Mariinskij Posad leží na pravém, jižním břehu Kujbyševské přehradní nádrže na Volze. Od Čeboksar, hlavního města republiky, je vzdálen přibližně 28 kilometrů východně. Blíže leží rovněž západně položený Novočeboksarsk. Je zde říční přístav. Dějiny První zmínka o obci je z roku 1620, kdy se nazývala Sundyr (Сундырь) podle potoka Sundyrka, který se zde vlévá do Volhy. V roce 1856 ji car Alexandr II. Nikolajevič nechal přejmenovat k poctě své manželky Marie Alexandrovny na Mariinskij Posad a povýšil ji na město. Rodáci Marija Bronislavovna Vorobjovová-Stěbelská (1892–1984), kubistická malířka známá též jako Marevna Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Mariinski Possad na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mariinskij Posad na Wikimedia Commons
Mariinski Possad

Mariinski Possad (russisch Мариинский Посад Mariinskij Posad; tschuwaschisch Сӗнтӗрвӑрри Sĕntĕrvărri; bis 1856 Сундырь Sundyr) ist eine russische Stadt in der Autonomen Republik Tschuwaschien innerhalb des Wolga-Föderationskreises. Sie ist Verwaltungssitz des Rajons Mariinski Possad und hat 9088 Einwohner (Stand 14. Oktober 2010). Häufig wird die Stadt nur verkürzt Marpossad (Марпосад) genannt. Geographie Die Stadt liegt am rechten Ufer des Kuibyschewer Stausees an der Mündung des Flusses Sundyrka, rund 800 km östlich von Moskau und 28 km östlich der Republikhauptstadt Tscheboksary. Nächstgelegene Stadt ist Nowotscheboksarsk, rund 30 km westlich von Marpossad entfernt. Geschichte Das Dorf Sundyr wurde erstmals im Jahre 1620 erwähnt und erhielt seinen Namen nach dem heute Sundyrka genannten Fluss, der hier in die Wolga fließt. Seine Bezeichnung ist vor-tschuwaschischen Ursprungs und bedeutet vermutlich „Schlucht, in der Wasser fließt“. 1856 wurde die Siedlung auf Betreiben der örtlichen Kaufmannschaft durch einen Ukas Alexanders II. nach der Zarin Maria Alexandrowna in Mariinski Possad umbenannt. Zugleich erhielt der Ort Stadtrechte. Anmerkung: Volkszählungsdaten Wirtschaft, Verkehr und Sehenswürdigkeiten In der Stadt gibt es u. a. Baustoff-, Maschinenbau- und Lebensmittelindustrie sowie ein Kabelwerk. Mariinski Possad besitzt außerdem einen Flusshafen an der Wolga. Zu den Sehenswürdigkeiten der Kleinstadt zählen u. a. die Dreifaltigkeits-Kirche (Троицкий собор, 1775; 1903 durchgreifend verändert) sowie die Kirche der Gottesmutter von Kasan (Казанская церковь, 1761; 1889 erweitert). Persönlichkeiten Söhne und Töchter Marija Worobjowa-Stebelskaja (Marewna) (1892–1984), Malerin Weblinks Offizielle Seite der Rajonsverwaltung Mariinski Possad auf mojgorod.ru (russisch) Einzelnachweise
Marinski Posad

Marinski Posad (en ruso: Мариинский Посад ; en chuvasio: Сĕнтĕрвăрри) es una ciudad de la república de Chuvasia, en Rusia, centro administrativo del raión homónimo. Está situada en la orilla derecha del Volga, a 36 km (43 km por carretera) al este de Cheboksary, la capital de la república. Su población contaba 10.127 habitantes en 2009. Historia Marinski Posad se desarrolló a partir de un pueblo de nombre Sundyr (Сундырь), fundado en 1620, cuyo nombre viene del río Sundyrka, un afluente del Volga. Se rebautizó como Marinski Posad al serle otorgado el estatus de ciudad en 1856 por la emperatriz consorte Maria Aleksándrovna. Demografía Cultura y lugares de interés Entre otros edificios cabe destacar la iglesia de la Trinidad (Троицкий собор, de 1775; reformada drásticamente en 1903), así como la iglesia de la Madre de Dios de Kazán (Казанская церковь, de 1761; ampliada en 1899). Economía Marinski Posad cuenta con fábricas de productos alimentarios, de mecánica y materiales para la construcción, una fábrica de cables, una destilería y talleres de reparación del automóvil. Los alrededores poseen una rica vida salvaje, protegida en varios parques y reservas, que convierten a la localidad en un destino popular para el ecoturismo. Enlaces externos y referencias Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Marinski Posad. Sitio web oficial de raión (en ruso) Mapa topográfico soviético a escala 1/100 000 Informaciones sobre Marinski Posad (en ruso)
Mariinski Possad

Mariinski Possad (en russe : Мариинский Посад ; en tchouvache : Сĕнтĕрвăрри) est une ville de la république de Tchouvachie, en Russie, et le centre administratif du raïon de Mariinski Possad. Sa population s'élevait à 8 878 habitants en 2014. Géographie Mariinski Possad est située sur la rive droite de la Volga, à 31 km à l'est de Tcheboksary, la capitale de la république, à 94 km au nord-ouest de Kazan et à 631 km à l'est de Moscou. Histoire Mariinski Possad s'est développée à partir d'un village nommé Soundyr (Сундырь), fondé en 1620 et dont le nom vient de la rivière Soundyrka, un affluent de la Volga. Il est renommé Mariinski Possad après que l'impératrice consort Maria Alexandrovna eut accordé le statut de ville à la localité en 1856. Les environs possèdent une riche vie sauvage, protégée dans plusieurs parcs et réserves, qui en font une destination populaire de tourisme écologique. Population Recensements (*) ou estimations de la population Économie Mariinski Possad compte des usines de produits alimentaires, de mécanique et de matériaux de construction, une usine de câbles, une distillerie et des ateliers de réparation automobile. Notes et références Liens externes (ru) Informations sur Mariinski Possad (ru) Cartes topographiques Portail de la Russie
Mariinskij Posad

Mariinskij Posad (in russo Мариинский Посад?), è una città della Russia europea centrale, sul fiume Volga, capoluogo del Mariinsko-Posadskij rajon nella repubblica dei Ciuvasci. Fino al 18 giugno 1856 si chiamo' Sundyr (in russo Сундырь?), poi assunse la denominazione attuale in onore di Maria Massimiliana d'Assia-Darmstadt, consorte di Alessandro II, all'epoca Zar di Russia. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Mariinskij Posad Collegamenti esterni Sito ufficiale, su gov.cap.ru.
Mariinski Posad

Mariinski Posad (Russisch: Мариинский Посад; Tsjoevasjisch: Сӗнтӗрвӑрри, Sĕntĕrvărri) is een stad in Russische autonome republiek Tsjoevasjië. De stad ligt op de rechteroever van de rivier de Wolga, 36 km ten oosten van Tsjeboksary. Op de locatie van het huidige Mariinski Posad werd in 1620 het dorpje Soendir (Russisch: Сундырь) gesticht. Deze nederzetting was vernoemd naar de Soendirka, een zijrivier van de Wolga. Het dorpje werd in 1856 hernoemd naar Marie Alexandrovna, de gemalin van tsaar Alexander II van Rusland met de toevoeging posad. Hetzelfde jaar verkreeg Mariinski Posad de stadsstatus. De regio rond de stad is ecologisch waardevol. Er zijn verscheidene nationale parken en reservaten in de omgeving. Dit maakt de regio tot een populaire bestemming voor ecotoerisme. De voornaamste industrieën zijn bouwmaterialen, metaalbewerking en de verwerkende industrie. Ook een kabelfabriek, een wodkafabriek en een auto-herstelplaats zijn belangrijke werkgevers in de stad.
Маріїнський Посад

Марії́нський Поса́д (рос. Мариинский Посад, чув. Кушник) — місто, центр Маріїнсько-Посадського району Чувашії, Росія. Адміністративний центр та єдиний населений пункт Маріїнсько-Посадського міського поселення. Географія Місто розташоване на правому березі річки Волги на 36 км нижче Чебоксар біля місця впадіння двох малих річок: Нижня Сундирка і Верхня Сундирка. Висота над рівнем моря 80 метрів. Історія У літописах 1620 року населений пункт називався село Сундир. 18 червня 1856 року імператор Олександр II на честь дружини Марії Олександрівни перетворив село в місто Маріїнський Посад. До 1917 року Маріїнський Посад за чисельністю населення і економічним рівнем перевершував місто Чебоксари, нині столицю Чувашії. Населення Населення — 9088 осіб (2010; 10273 у 2002). Джерела Аркуш карти O-38-144 Мариинский Посад. Масштаб: 1 : 100 000. Видання 1970 р. (рос.) Примітки Посилання На Вікімапії [Архівовано 25 серпня 2011 у WebCite]
Nurulla-Moschee

Die Nurulla-Moschee (auch Nurullah; tatarisch Нурулла мәчете Nurulla mäçete, russisch Мечеть Нурулла Metschet Nurulla; früher Siebente Kathedralen-Moschee, Heubasar-Moschee, tatarisch Печән Базары мәчете Peçän Bazarı mäçete, russisch Сенная мечеть Sennaja metschet, Basar-Moschee, Yunıs-Moschee, Hauptmoschee, Weiße Moschee etc.) ist eine Moschee in Kasan, der Hauptstadt der Republik Tatarstan in Russland. Sie wurde von 1845 bis 1849 durch Spenden des Kaufmanns Ğobäydulla Yunısov und nach dem Entwurf von Alexander Karlowitsch Loman erbaut. Die Moschee ist zweistöckig, hat eine Halle mit einer Kuppel sowie ein dreistöckiges zylindrisches Minarett über dem südlichen Eingang. Die Ornamente der Moschee sind ähnlich der der mittelalterlichen Wolgabulgaren und der im Nahen Osten gebräuchlichen. Im Jahr 1929 wurde das ursprüngliche Minarett zerstört; bis 1992 wurde die Moschee für Wohnungen und Büros benutzt, danach wurde sie in Nurulla-Moschee (von arabisch Nurullah, „Licht Gottes“) umbenannt und wurde wieder zu rituellen Zwecken genutzt. In den Jahren 1990 bis 1995 erfolgte eine Restaurierung unter R. W. Bilalov, bei der auch das Minarett wiederaufgebaut wurde. Weblinks Nurulla-Moschee in Russian mosques