Башнефть-УНПЗ

Башнєфть-УНПЗ (до 2012 року — Уфимський нафтопереробний завод) — російське підприємство нафтопереробної галузі в місті Уфа. Історія Особливістю першого етапу розвитку заводу було зведення комплексів, що поєднували первинну перегонку нафти із наступними етапами переробки вуглеводневої сировини. Перший комплекс, що був постачений американською компанією Alco Products, став до ладу в 1938 році та поєднував установку атмосферної та вакуумної перегонки АВТ-1 (АВТ — атмосферно-вакуумна трубчатка) із установкою каталітичного риформінгу. В 1939—1940 роках ввели в дію постачений американською компанією Lummus комплекс, що включав: установку первинної перегонки потужністю 1 млн тонн нафти на рік, що продукувала бензин, лігроїн та мазут; двопічну установку легкого термічного крекінгу, яка продукувала газойль та важкий залишок; чотирипічну установку термічного крекінгу, на якій переробляли: в першій печі важкий залишок установки легкого крекінгу, в другій печі газойль легкого крекінгу, в третій печі важкі прокрековані залишки другої печі, тоді як четверта піч здійснювала риформінг лігроїну. Технологічно складна схема установки від Lummus одночасно дозволяла отримувати високі виходи бензину на рівні 51 % (на ішимбайській нафті, що була сировиною заводу на першому етапі). В 1960-му установка легкого крекінгу пройшла модернізацію із переведенням на вісбрекінг гудрону (2500 тонн на добу) та термічний риформінг прямогонного бензину (450 тонн на добу), що збільшило загальну пропускну здатність комлексу на 30 %. В подальшому майданчик отримав такі потужності з первинної переробки як: запущену в 1975 році установку АВТ-6 потужністю 6 млн тонн на рік; введену в 1978-му установку АВТ-2. Станом на 2024 рік діють установки АВТ-6 та АВТ-2, а потужність майданчику з первинної переробки рахується як 7,5 млн тонн на рік. Всі три уфімські нафтопереробні заводи — окрім УНПЗ це також Новойл та Уфанефтехим — наразі належать компанії Башнєфть, яка не публікує окремої статистики виробництва. При цьому, зокрема, відомо, що в 2024-му її заводи переробили 14,6 млн тонн нафти (при сукупній потужності у 24 млн тонн). Інші основні технологічні установки, що діяли або діють на майданчику УНПЗ: введені в 1952-му два блоки каталітичного крекінгу вакуумного газойлю типу 43–102, що припинили роботу в 1985 році; запущена в 1995-му установка каталітичного крекінгу вакуумного газойлю типу Г-43-107М/1 потужністю 2 млн тонн на рік; запущена в 1997-му установка вісбрекінгу гідрону потужністю 1,7 млн тонн на рік. Окрім згаданих вище секцій риформінгу у складі перших комбінованих установок, продукування високооктанових компонентів бензину здійснювали або здійснюють наступні установки: введена в 1964-му установка каталітичного риформінгу Л-35-5, що в 2003-му була перепрофілійована в установку ізомеризації, яка після модернізації має річну потужність на рівні 560 тисяч тон; запущена в 1976-му установка каталітичного риформінгу Л-35-11/1000 (типова потужність 1 млн тонн на рік), що в 1997-му була модернізована із доповненням блоком ізомеризації бензинових фракцій; запущена в 1995-му установка з виробництва метилтретинного бутилового етеру потужністю 33 тисячі тонн на рік. Російське вторгення в Україну (з 2022) 13 вересня 2025 року безпілотник пошкодив установку АВТ-6. За повідомленнями російської влади, значних руйнувань не було і виробництво не зупинялось. Зазначається ймовірна дальність польоту безпілотника в 1400 км від українського кордону. 11 жовтня 2025 року українські безпілотники повторно атакували нафтопереробний завод, вразивши установку АВТ-6. За даними OSINT-проєкту КіберБорошно, дрони додатково уразили Башнефть-Новойл, розташований за 3 км від Башнєфть-УНПЗ. 22 березня 2026 року сталася пожежа в районі Башнефть НПЗ, лунали вибухи. 2 квітня 2026 року безпілотники завдали удару в районі заводу, спричинивши масштабну пожежу. 25 червня 2026 року під час атаки українських безпілотників на нафтопереробний кластер Уфи була уражена установка первинної переробки ЕЛОУ-АВТ-6 на НПЗ «Башнефть-УНПЗ». Логістика Завод звели з розрахунку на переробку нафти, поданої по трубопроводу Ішимбаєво – Уфа. Хоча ресурси Ішимбаєвського нафтовидобувного регіону виявились не надто великими, проте вже у другій половині почалась подача сировини по системі Туймази — Уфа, а далі з'явились трубопроводи Калтаси – Уфа та Кушкуль – Уфа, так само призначені для транспортування ресурсу місцевого походження. Західносибірську нафту до Уфи можуть подавати нафтопроводи Омськ – Туймази, Усть-Балик – Курган – Уфа – Альметьєвськ, Нижньовартовськ – Курган – Самара. Видача продукції може здійснюватись через нафтопродуктопроводи Уфа – Нікольське, Уфа – Петропавловськ – Омськ, Уфа – Камбарка. Під час каталітичного крекінгу на установці Г-43-107М/1 отримують великі обсяги пропан-пропіленової фракції, яка постачається розташованому поруч нафтохімічному майданчику Уфаоргсинтез. Примітки