NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Нижнекамское водохранилище

Нижнека́мское водохрани́лище (тат. Түбән Кама сусаклагычы, баш. Түбәнге Кама һыуһаҡлағысы) — русловое водохранилище равнинного типа на реке Кама, создано в 1978—1979 гг. в верхнем бьефе Нижнекамской ГЭС на территории Татарстана, Башкортостана, Удмуртии, затопив значительные участки в долинах рек Ик, Белая, Иж. История создания Заполнение водохранилища началось в ноябре 1978 г. В мае 1979 г. уровень воды доведён до промежуточной отметки 62,0 м над уровнем моря (проектная отметка 68,0 м). С 2002 года уровень воды был увеличен до отметки 63,3 м. Характеристики Полный объём водохранилища при существующем уровне составляет 4,21 км³, полезный объём - 0,77 км³, площадь водного зеркала — 1370 км². Средняя глубина — 3,3 м, наибольшая — 20 м. Мелководья с глубинами до 2 м занимают 49,8 % площади водохранилища. Максимальная ширина — 20 км (ниже устья реки Иж). Длина составляет 185 км по реке Кама и 157 по реке Белая. Площадь водосбора составляет 366 тысяч км². Гидрология Питание рек, впадающих в водохранилище, в основном снегового типа, с явным весенним половодьем в апреле-мае. На берегах водохранилища расположено четыре водомерных поста, принадлежащих ГУ «УГМС РТ», в сёлах Красный Бор, Ижёвка, городах Менделеевск и Набережные Челны. Водный баланс Объём суммарного стока воды существенно различается по годам в зависимости от заснеженности зимы и засушливости лета. Из среднегодового притока воды 61 % поступает из верхнего течения Камы, 31 % из Белой, 8 % из других рек. Годовые потери на испарение составляют 0,50 % годового притока, 0,15 % тратится на забор воды. Рыбные ресурсы В водохранилище обитает 39 видов рыб (лещ, плотва, густера, щука, судак, синец, красноперка, окунь, сом, сазан, линь, берш, стерлядь, жерех, налим, чехонь, карась, белоглазка, тюлька, язь, уклея, толстолобик и др., в том числе фитофильные и осетровые виды). Дискуссии о повышении уровня водохранилища Существуют предложения повышения уровня воды до проектной отметки. Аргументами в пользу этого является неполное использование оборудования Нижнекамской ГЭС (34 процента от проектного) и необходимость предотвращения дальнейшего разрушения берегов, вызванного оползнями и абразией. Хозяйственное использование Водохранилище используется для судоходства. Действуют паромные переправы через акваторию. Примечания
Нижньокамське водосховище

Нижньокамське водосховище (рос. Нижнекамское водохранилище, тат. Түбән Кама сусаклагычы, башк. Түбәнге Кама һыуһаҡлағысы) — водосховище, створене у 1979 р. в долині р. Кама шляхом наповнення до проміжної позначки 62,0 м (проектна відмітка 68,0 м) Нижньокамське водосховище забезпечує добовий і тижневий перерозподіл припливу до гідровузла в інтересах енергетики. Припливні витрати цілий рік пропускаються транзитом у нижній б'єф. Повний об'єм водосховища при тимчасовій позначці 62,0 м БС становить 2,9 км³, площа водного дзеркала — 1,08 тис. км². Мілководдя з глибинами до 2 м займають 49,8 % площі водосховища. Сточище становить 366 тис. км². Максимальна ширина водосховища дорівнює 15 км, середня — 4 км. Довжина становить 185 км по р. Кама і 157 по р. Біла. Середня глибина — 3,3 м, найбільша — 20 м. Див. також Нижньокамська ГЕС Посилання Нижньокамське водосховище [Архівовано 12 липня 2010 у Wayback Machine.]
Flughafen Balakowo

Der Flughafen Balakowo war ein öffentlicher Flughafen nahe der Stadt Balakowo in der Oblast Saratow. Der Flughafen liegt etwa 19 Kilometer südlich der Stadt Balakowo und war auf die Abfertigung von Flugzeugen wie der Iljuschin Il-76 oder Tupolew Tu-154 ausgelegt.
Balakovo Airport

Balakovo Airport (Russian: Аэропорт Балаково) (IATA: BWO, ICAO: UWSB) is an airport in Russia located 19 km south of Balakovo. It is a civilian airport servicing medium-sized airliners up to Tu-154 and Il-76 size. See also List of airports in Russia References Balakovo Air Enterprise, Balakovo Airport, Saratov Region. Worldhistory.biz. Accessed September 2015.
Luchthaven Balakovo

Luchthaven Balakovo (Russisch: Аэропорт Балаково) is een kleine luchthaven voor de burgerluchtvaart op 19 kilometer ten zuiden van de stad Balakovo in de Russische oblast Saratov. De luchthaven is berekend op middelgrote vliegtuigen zoals de Tu-154 en de Il-76. Oorspronkelijk zou de luchthaven vanwege de slechte economische situatie in de stad groter moeten worden dan de regionale luchthaven Saratov, maar doordat het geld tijdens de bouw opraakte, bleef de luchthaven veel kleiner dan vooraf was gepland.
Aeroportul Balakovo

Aeroportul Balakovo (IATA: BWO, ICAO: UWSB) este un aeroport din Balakovo, Munițipalnoe obrazovanie gorod Balakovo⁠(d), Balakovski raion⁠(d), Saratov, Rusia. A fost deschis în 18 februarie 1956. Situat la o altitudine de 24 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Aeropuerto Internacional de Perm-Bolshoye Sávino

El Aeropuerto Internacional de Perm-Bolshoye Sávino (en ruso: Международный Аэропорт Пермь-Большое Савино; código IATA: PEE, ICAO: USPP) es un aeropuerto compartido civil y militar situado a unos 15 km (kilómetros) al sudoeste de Perm, en el krai de Perm, Rusia. Se encuentra en territorio de la colonia Sokolovsky, próximo a la aldea Bolshoe Savino, que da nombre al aeropuerto. En 2001, el aeropuerto de Bereznikí fue cerrado al servicio regular de pasajeros y, en 2006, el de Bajarevka quedó abandonado (anteriormente se dedicaba al tráfico regional). Perm-Bolshoye Sávino ha absorbido todo ese tráfico, siendo en estos momentos el único aeropuerto del territorio de Perm que atiende vuelos regulares de pasajeros, el mayor de los Urales y uno de los más grandes de Rusia. Desde 1993, tiene estatus de Aeropuerto internacional. El aeropuerto es explotado conjuntamente por el Ministerio de Defensa ruso y por la compañía «Aerolíneas de Perm» (en ruso: Пермские авиалинии). El espacio aéreo está controlado desde el FIR del propio aeropuerto de Perm (ICAO: USPP).​ Pista El aeropuerto de Perm-Bolshoye Sávino dispone de una pista de hormigón en dirección 03/21 de 3206 × 46 m (10 518 × 151 pies).​ El pavimento es del tipo 55/R/C/W/T,​ lo que lo hace adecuado para ser utilizado todo tipo de aeronaves a excepción del Airbus A380. Aerolíneas y destinos (*) trabajan con código compartido Operaciones militares Desde 1952,​ funciona como Base aérea «Sokol», alojando al 764 IAP (764.º Regimiento Aéreo de Caza​), equipado con cazas MiG-15 (1953-1956), MiG-17 (1956-1961), MiG-19 (1961-1971), y MiG-25 desde 1971 hasta 1984 en que fueron sustituidos por cazas MiG-31 (designación OTAN: Foxhound).​ En 2017 recibe la modernización MiG-31BM Desde este aeródromo despegó, el 1 de mayo de 1960, el avión MiG-19 (designación OTAN: Farmer).​ para interceptar al avión espía norteamericano U-2 que, pilotado por Gary Powers, realizaba una misión de espionaje fotográfico en cielo ruso. Referencias Enlaces externos Sitio web del aeropuerto (en ruso) El aeropuerto en Aviapages.ru El aeropuerto en World Aero Data Archivado el 4 de octubre de 2012 en Wayback Machine. Diagrama del aeropuerto en la base de datos de aeropuertos rusos. (en inglés). Consultado el 7 de septiembre de 2011. Historial de accidentes en Perm-Bolshoye Sávino (en inglés). Consultado el 30 de marzo de 2012. Mapa de ubicación de los aeropuertos de Perm en "Our Airports" (en inglés). Consultado el 30 de marzo de 2012.
Aéroport international de Perm

L'aéroport international de Perm, (en russe Международный аэропорт Пермь) (code IATA : PEE • code OACI : USPP) est un aéroport domestique et international desservant la ville de Perm, ville de Russie et capitale administrative du kraï de Perm. Il a accueilli environ 1,32 million de passagers en 2014. Situation Statistiques Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Compagnies aériennes et destinations Édité le 07/02/2018 Base militaire La base accueille le 764e régiment d'aviation de l'Armée de l'air russe sur MiG-31, MiG-31BM/BSM et MiG-31DZ. La Légion « Liberté de la Russie » revendique un incendie sur la base où sont stationnés des MiG-31 de la 6980e Base d'aviation russe unité 69806-2 de la 14e armée de l'air russe. Notes et références Voir aussi Article connexe Liste des aéroports de Russie Lien externe (ru) Site officiel Portail de l’aéronautique Portail de la Russie
Permi nemzetközi repülőtér

A Permi nemzetközi repülőtér (IATA: PEE, ICAO: USPP) (orosz nyelven: Международный аэропорт Пермь) nemzetközi repülőtér Oroszországban, amely Perm közelében található. Éves utasforgalma 1 519 617 (2018) fő. Futópályák A repülőtér futópályái: 03/21 Forgalom Az utasforgalom az elmúlt években az alábbi módon változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal A repülőtér aktuális időjárása a NOAA/NWS-től Baleset- és repülőesemény-történet az Aviation Safety Network adatbázisában
Port lotniczy Perm

Port lotniczy Perm-Sawino Wielkie i Baza lotnicza Sawino Wielkie (ang. Bolshoye Savino Airport, ros. Аэропорт Большое Савино) (kod IATA: PEE, kod ICAO: USPP) – międzynarodowy port lotniczy i baza lotnicza w Kraju Permskim w Rosji, położony 17,6 km SW od centrum miasta Perm. Jest to lotnisko cywilno-wojskowe, m.in. ze stacjonującym pułkiem lotniczym myśliwców i utwardzonymi stanowiskami dla bombowców i osobno terminalem pasażerskim. Baza lotnicza Jest to siedziba 764 IAP (764 pułku lotnictwa myśliskiego), jedyny pułk lotniczych sił zbrojnych 5 Armii PWO (protiw wozdusznej oborony) (następca 4 Armii PWO z czasów ZSRR). Według czasopisma branży lotnictwa wojskowego Air Forces Monthly, numer z lipca 2007, 764 pułk podlega bezpośrednio dowództwu Sił Powietrznych Rosji. Budowa Sawina Wielkiego rozpoczęła się w 1952 pod osobistym nadzorem marszałka Żukowa, zesłanego tu przez Józefa Stalina po drugiej wojnie światowej, jako dowódcę Wołgo-Uralskiego Okręgu Wojskowego. 1 maja 1960 piloci 764 pułku lotnictwa myśliwskiego Boris Ajwazjan i Sergiusz Safronow startujący z tej bazy usiłowali przechwycić i zestrzelić samolot szpiegowski Lockheed U-2 USA Air Force; Safronow zginął w swoim samolocie MiG-19, omyłkowo zestrzelony rakietami radzieckiej obrony przeciwlotniczej. W 1965 lotnisko Sawino Wielkie rozszerzono o cywilne funkcje regionalnego portu lotniczego dla miasta Perm, obsługującego samoloty pasażerskie średniego zasięgu, poczynając od wydzielenia aż 39 miejsc na obszernej płycie postoju samolotów, w tym wydzielonej osobno strefy towarowej. Podczas zimnej wojny stacjonowało tu w pełnej gotowości bojowej 38 myśliwców MiG-25, uzupełnianych szeregiem Jak-25 i Jak-28. W 1991 baza otrzymała nowoczesne egzemplarze myśliwców przechwytujących MiG-31. W 2002 droga startowa została przedłużona ze standardowej długości 2500 m do 3200 m. Linie lotnicze i kierunki lotów Katastrofy Katastrofa lotu Aerofłot 821 miała miejsce 14 września 2008 przy podejściu do lądowania, już w granicach miasta, aczkolwiek na odludziu. Samolot runął, zabijając wszystkie 88 osób na pokładzie. 29 listopada 2009 w fabryce prochu w granicach miasta po awarii silnika podczas awaryjnego lądowania samolot Cessna 182 runął. Pilot i dwóch pasażerów zostało rannych, jeden pasażer zmarł w szpitalu. 6 września 2011 wkrótce po starcie rozbił się myśliwiec MiG-31. Samolot runął, zabijając obu pilotów. Przypisy Linki zewnętrzne Rosyjska strona poświęcona 60 rocznicy 4 PWO Armii. vko.ru. [zarchiwizowane z tego adresu (2008-09-18)]. – zawiera rys historyczny lotniska Sawino Wielkie w mieście Perm (ros.)
Aeroportul Bolshoye Savino

Aeroportul Bolshoye Savino (IATA: PEE, ICAO: USPP) este un aeroport din Ținutul Perm, Rusia ce deservește zona Perm. Aeroportul a fost tranzitat în 2025 de 2.000.000 de pasageri. A fost deschis în 1952 și numit după Bol'shoe Savino⁠(d). Situat la o altitudine de 121 m, aeroportul dispune de 1 pistă. Este operat de Novaport⁠(d). Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista are orientarea 03/21. Terminale Aerogara are în componență 1 terminal, airport terminal⁠(d). Note Vezi și
Карек-Серма

Карек-Серма — деревня в Балтасинском районе Республики Татарстан. Входит в состав Бурнакского сельского поселения. История Деревня начинает упоминаться с 1678 года. В период с XVIII по 1-ю половину XIX века население деревни относилось к категории государственных крестьян. Административная принадлежность деревни в разные годы: Географическое положение Деревня расположена на севере Татарстана, в центральной части Балтасинского района, в западной части сельского поселения. Расстояние до районного центра (посёлка городского типа Балтаси) — 14 км. Абсолютная высота — 170 метров над уровнем моря. Ближайшие населённые пункты — Пор-Кутеш, Средний Кушкет, Новая Гора. Население Численность населенияГод01002003004001750180018501900195020002050Карек-СермаСтатистика населения.mw-chart-9ed694f81cc383ef863d53b0d8e3dd4acfc9ecf148f08102347b09bf7f4ce3a67869c76887313e14fe2106cd2ba7189903e1008919b0163cecb371adc8ad5f32__zr248954-cls-1288456:hover{pointer-events:none}.mw-chart-9ed694f81cc383ef863d53b0d8e3dd4acfc9ecf148f08102347b09bf7f4ce3a67869c76887313e14fe2106cd2ba7189903e1008919b0163cecb371adc8ad5f32__zr248954-cls-1288457:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-9ed694f81cc383ef863d53b0d8e3dd4acfc9ecf148f08102347b09bf7f4ce3a67869c76887313e14fe2106cd2ba7189903e1008919b0163cecb371adc8ad5f32__zr248954-cls-1288458:hover{cursor:pointer}.mw-chart-9ed694f81cc383ef863d53b0d8e3dd4acfc9ecf148f08102347b09bf7f4ce3a67869c76887313e14fe2106cd2ba7189903e1008919b0163cecb371adc8ad5f32__zr248954-cls-1288459:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-9ed694f81cc383ef863d53b0d8e3dd4acfc9ecf148f08102347b09bf7f4ce3a67869c76887313e14fe2106cd2ba7189903e1008919b0163cecb371adc8ad5f32__zr248954-cls-1288460:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Национальный состав В национальном составе населения преобладают удмурты. Инфраструктура В Карек-Серме функционируют начальная школа, сельский клуб, библиотека, фельдшерско-акушерский пункт . Общая площадь жилого фонда деревни — 2,28 тыс. м². В деревне имеется всего одна улица (улица Мира). Экономика Основным видом хозяйственной деятельности для жителей деревни является полеводство. Примечания
Kamenka (Penzenská oblast)

Kamenka (rusky Каменка) je město v Penzenské oblasti v Ruské federaci. Při sčítání lidu v roce 2010 měla bezmála čtyřicet tisíc obyvatel. Poloha a doprava Kamenka leží na západním okraji Povolžské vrchoviny na Atmisu, levém přítoku Mokši v povodí Volhy. Od Penzy, správního střediska oblasti, je vzdálena přibližně 75 kilometrů západně. Přes město prochází železniční trať ze Rjažsku do Syzraně. Dějiny Obec Kamenka vznikla v 18. století. Počátkem druhé světové války do ní byla přesunuta továrna na zemědělské stroje ze západní části Sovětského svazu, takže rychle vzrostl počet obyvatel a v roce 1944 získala status sídlo městského typu. Městem je od roku 1951. Rodáci Nikolaj Nilovič Burděnko (1876–1946), neurochirurg Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kamenka (Pensa) na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kamenka na Wikimedia Commons
Kamenka (Pensa)

Kamenka (russisch Каменка) ist eine Stadt in der Oblast Pensa (Russland) mit 39.577 Einwohnern (Stand 14. Oktober 2010). Geografie Die Stadt liegt am Westrand der Wolgaplatte etwa 75 km westlich der Oblasthauptstadt Pensa am Atmis, einem linken Nebenfluss der Mokscha im Flusssystem der Wolga. Kamenka ist Verwaltungszentrum des gleichnamigen Rajons. Die Stadt liegt an der 1874 eröffneten Eisenbahnstrecke Rjaschsk–Pensa–Sysran (Station Belinskaja). Geschichte Das Dorf Kamenka entstand im 18. Jahrhundert. Nachdem nach Beginn des Zweiten Weltkriegs ein Landmaschinenwerk aus dem Westteil der Sowjetunion nach Kamenka verlegt worden war, wuchs die Bevölkerung schnell an, sodass der Ort am 15. Juni 1944 der Status einer Siedlung städtischen Typs und am 18. April 1951 das Stadtrecht erhielt. Bevölkerungsentwicklung Anmerkung: ab 1897 Volkszählungsdaten Kultur und Sehenswürdigkeiten Die Stadt besitzt ein Heimatmuseum, welches in einem von 1911 bis 1913 erbauten Jugendstil-Bankgebäude untergebracht ist. Daneben weitere Gebäude aus dieser Zeit, wie das Postamt von 1913 und der Palast (1914) des Grafen Wladimir Wojeikow (1868–1942, einflussreichster Großgrundbesitzer der Gegend, Generalmajor, Kommandeur der Palastwache Nikolaus’ II., erster Präsident des Russischen Olympischen Komitees). Wirtschaft Größter Betrieb der Stadt ist das Werk für Landwirtschaftstechnik (Belinskselmasch), daneben gibt es Bauwirtschaft und Lebensmittelindustrie (Zuckerfabrik Atmis-sachar, war bei Eröffnung 1975 eine der größten der Sowjetunion). Söhne und Töchter der Stadt Nikolai Burdenko (1876–1946), russisch-sowjetischer Chirurg Pjotr Parschin (1899–1970), russisch-sowjetischer Generaloberst Oxana Selechmetjewa (* 2003), russische Tennisspielerin Einzelnachweise Weblinks Website der Rajon- und Stadtverwaltung (russisch) Kamenka auf der privaten Webseite inpenza.ru (russisch) Kamenka auf mojgorod.ru (russisch)
Kamenka, Kamensky District, Penza Oblast

Kamenka (Russian: Ка́менка) is a town and the administrative center of Kamensky District in Penza Oblast, Russia, located on the Atmis River (a Moksha tributary) 80 kilometers (50 mi) west of Penza, the administrative center of the oblast. Population: 39,577 (2010 census); 40,712 (2002 census); 27,235 (1989 Soviet census); 30,000 (1970). History It was founded in the 18th century and granted a town status in 1951. Administrative and municipal status Within the framework of administrative divisions, Kamenka serves as the administrative center of Kamensky District. As an administrative division, it is incorporated within Kamensky District as the town of district significance of Kamenka. As a municipal division, the town of district significance of Kamenka is incorporated within Kamensky Municipal District as Kamenka Urban Settlement. Notable people Nikolay Burdenko (1876–1946), surgeon, the founder of Russian neurosurgery Anatoliy Chizhov (1934–2021), engineer and politician References Notes Sources Законодательное Собрание Пензенской области. Закон №774-ЗПО от 9 марта 2005 г. «Об административно-территориальном устройстве Пензенской области», в ред. Закона №2484-ЗПО от 28 ноября 2013 г. «О внесении изменений в статью 15 Закона Пензенской области "Об административно-территориальном устройстве Пензенской области"». Вступил в силу через десять дней после дня официального опубликования. Опубликован: "Пензенские губернские ведомости", №6, стр. 49, 18 марта 2005 г. (Legislative Assembly of Penza Oblast. Law #774-ZPO of March 9, 2005 On the Administrative-Territorial Structure of Penza Oblast, as amended by the Law #2484-ZPO of November 28, 2013 On Amending Article 15 of the Law of Penza Oblast "On the Administrative-Territorial Structure of Penza Oblast". Effective as of the day ten days after the day of the official publication.). Законодательное Собрание Пензенской области. Закон №690-ЗПО от 2 ноября 2004 г. «О границах муниципальных образований Пензенской области», в ред. Закона №2681-ЗПО от 4 марта 2015 г. «О внесении изменений в Закон Пензенской области "О границах муниципальных образований Пензенской области"». Вступил в силу через 10 дней после официального опубликования. Опубликован: "Пензенские губернские ведомости", №17 (без приложения), 16 ноября 2004 г. (Legislative Assembly of Penza Oblast. Law #690-ZPO of November 2, 2004 On the Borders of the Municipal Formations of Penza Oblast, as amended by the Law #2681-ZPO of March 4, 2015 On Amending the Law of Penza Oblast "On the Borders of the Municipal Formations of Penza Oblast". Effective as of after 10 days from the official publication.). External links Media related to Kamenka, Penza Oblast at Wikimedia Commons Official website of Kamenka Archived October 17, 2012, at the Wayback Machine (in Russian) Kamenka Business Directory (in Russian)
Kamenka

Kamenka (en russe : Каменка) est une ville de l'oblast de Penza, en Russie, et le centre administratif du raïon de Kamenka. Sa population s'élevait à 38 429 habitants en 2013. Géographie Kamenka est arrosée par la rivière Atmis, un affluent de l'Oka, et se trouve à 64 km — 72 km par la route — au nord-ouest de Penza. Histoire Kamenka fut fondée au XVIIIe siècle et reçut le statut de ville en 1951. Population En 2001, le taux de natalité était de 8 pour mille, le taux de mortalité de 14,5 pour mille et le taux d'accroissement naturel de –6,5 pour mille. Recensements (*) ou estimations de la population Notes et références Liens externes (ru) Informations sur Kamenka (ru) Cartes topographiques Portail de la Russie
Kamenka (oblast' di Penza)

Kamenka è una città della Russia europea centrale (oblast' di Penza), situata nella parte centrale delle alture del Volga, sul fiume Atmis, 75 km a est del capoluogo Penza; dipende amministrativamente dal distretto omonimo, del quale è capoluogo. Società Evoluzione demografica Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kamenka Collegamenti esterni (RU, EN) Sito ufficiale del censimento 2002, su perepis2002.ru. URL consultato il 27 agosto 2008 (archiviato dall'url originale il 19 luglio 2011). (RU) Mojgorod.ru.
Kamenka (Oblast de Penza)

Kamenka (em russo: Ка́менка) é uma cidade em Oblast de Penza, na Rússia, localizada na margem do rio Atmis, a 80 km ao oeste de Penza. Tinha uma população de 40.400 habitantes em 2005, e de 40.712 (Censo de 2002). Kamenka foi fundada no século XVIII e garantiu o nível de cidade em 1951.
Кам'янка (місто, Росія)

Кам'янка (рос. Каменка) — місто, адміністративний центр Кам'янського району Пензенської області Росії. Утворює муніципальне утворення місто Кам'янка зі статусом міського поселення як єдиний населений пункт в його складі. Залізнична станція Белінська Куйбишевської залізниці на лінії Пенза — Москва. Географія Місто розташоване на західній околиці Приволзької височини, на річці Атміс, за 75 км від Пензи. Біля міста проходить автодорога Пенза — Тамбов. Історія Кам'янка заснована на початку XVIII століття в районі стародавнього кам'яного броду через річку Атміс на шляху з Пензи в Нижній Ломов і Тамбов, а ще раніше, мабуть, з золотоординського м. Укек (нині в Саратові) в м. Мохші (Наровчат). Через брід населений пункт і отримав свою назву. 18 квітня 1951 року селище Кам'янка стає містом. Економіка 1 січня 1995 найбільші підприємства: АТ «Белінськсільмаш» (понад 3 тис. працюючих) — сівалки, культиватори, картоплесаджалки, борони та ін Цукровий завод ВАТ «Атміс-цукор» (779 чол.); Цегляний завод (125 чол.); Елеватор (282 чол.); Завод «Буддеталь № 5» (395 чол.) — залізобетонні та столярні вироби. Маслозавод, хлібозавод, товариство «Харчовик» (кондитерські вироби, овочеві консерви), пивзавод, крупозавод та ін. Фірма «Союз» — ремонт автомашин усіх марок; АТ «Камагросервіс» — обслуговування сільськогосподарських машин і тваринницьких ферм. 3 пересувні мехколони «Агропромспецстрой», 2 — «Пензводмеліорація». Примітки