NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Josjkar-Ola

Josjkar-Ola (russisk: Йошкар-Ола; marisk: Йошкар-Ола, tr. Josjkar-Ola) er hovedstad i Republikken Marij El, Rusland med 285.219(2025) indbyggere. Josjkar-Ola blev anlagt som en militær fæstning i 1584 , efter den russiske indtagelse af Marij-området. Etymologi Josjkar-Ola betyder rød by i marisk, før 1919 hed byen Tsarjovokoksjajsk (russisk: Царёвококшайск). Mellem 1919 og 1927 hed byen Krasnokoksjajsk (russisk: Краснококшайск), begge opkaldt efter Malaja Koksjaga-floden, der løber gennem byen. Geografi Byen ligger i det flade område centralt i Mari-lavlandet, 50 km nord for Volga, på den sydlige grænse af tajgaen i et område med blandet skove, på bredden af floden Malaja Koksjaga, der deler byen i to. Den bymæssige okrug "Josjkar-Ola by" er beliggende i centralt i Republikken Marij El og 862 km øst for Moskva. Josjkar-Ola bymæssige okrug er på alle sider omgivet af "Medvedevskij rajon". Nord for byen strækker floden Bolsjaja Osjlas flodslette sig, som dels er landbrugsjord og skov mod vest, nordvest og sydøst strækker landbrugsarealer sig, mens områderne mod syd og sydvest for byen er optaget af store skovområder. Klima Josjkar-Ola har tempereret fastlandsklima med lange kolde vintre og varme somre. Den gennemsnitlige sommer temperatur: +17,2 °C. Den varmeste måned er juli med lufttemperaturer mellem 34 og 38 °C. I efteråret er vejret koldt og vådt med stærke vinde og kraftig regn og mulighed for tidlig frost og sne. Vinter begynder normalt i november mens den koldeste måned er januar. Foråret er generelt køligt og tørt. Den gennemsnitlige årlige nedbør er 548 mm. Historie Josjkar-Ola blev etableret som en militær fæstning i 1584, efter Zar-Rusland havde indtaget Kasan-khanatet og Marij-området i 1552. Under Sovjetiden, især efter anden verdenskrig, var byen et regionalt industri- og transportcenter og voksede til dens nuværende størrelse. Sovjetunionens sammenbrud førte til ophør af de fleste produktionsaktiviteter i området. En stor del af byens økonomiske aktivitet var herefter baseret på handlere, der transporterede varer (ofte kopivarer) fra Moskvas markeder til Josjkar-Olas basarer. Den kraftige nedgang i levestandarden førte til udvandring af uddannet arbejdskraft til større byer i Rusland. Økonomi Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten Referencer Eksterne henvisninger
Joškar-Ola

Joškar-Ola (Йошка́р-Ола́) je grad u Ruskoj Federaciji. Glavni je grad republike Marij El u Privolškom saveznom okrugu. Ima 248.600 stanovnika po podatcima iz 2002. Usporenim ritmom biva naseljavan ljudstvom iz susjednih područja. Ime znači "crveni grad" na marijskom jeziku. Do 1919. godine, nosio je ime Carjovokokšajsk (ruski: Царёвококшайск), a od 1919. – 1927. je nosio ime Krasnokokšajsk (ruski: Краснококшайск). U sovjetskom vrijeme, posebice poslije drugog svjetskog rata, grad je bio regionalnu industrijsko i prijevozno središte i narastao je do svoje sadašnje veličine. Raspad SSSR-a je uklonio potporu za neučinkovite državne tvrtke, što je dovelo do brojnih skorih zatvaranja većine proizvodnih subjekata u području. Većina gradske gospodarske aktivnosti je nosilo trgovačko putništvo koji je dovozilo dobra (uglavnom loše industrijske plagijate) s moskovskih na joškar-olske tržnice. Oštri pad u životnom standardu je doveo do iseljavanja specijaliziranih profesionalaca u veće ruske gradove. Grad je osjetio skroman gospodarski rast otad, a otvorili se i nekoliko novih maloprodajnih pogona. Ipak, široko raširena porezna evazija otežava izmjeru gospodarske aktivnosti. Korupcija javnih službenika i sudaca, organizirani zločin i nedostatak odgovarajuće i obrazovane radne snage dovelo je do toga da grad nije mogao privući značajnije iznose izravnih inozemnih ulaganja, što i nadalje truje razvoj cijele te regije. Vanjske poveznice Slike i priče iz Joškar-Ole Arhivirana inačica izvorne stranice od 2. srpnja 2019. (Wayback Machine) Plan grada
Joskar-Ola

Joskar-Ola (mari és orosz nyelven: Йошка́р-Ола́) város Oroszországban, Mariföld fővárosa. Lakossága 1989-ben 241 600 lakosa volt. 2002-ben 256 719 lakosa volt, melynek 68%-a orosz, 24%-a mari, 4,3%-a tatár. 2010-ben 248 782 lakosa volt, melynek 61,3%-a orosz, 23,3%-a mari, 4,1%-a tatár. Neve Neve mari nyelven "vörös várost" jelent. A Kis-Koksaga folyó partján fekvő, 1584-ben alapított település neve kezdetben Carjov Gorodok na Koksage, majd évszázadokig Carjovokoksajszk (oroszul: Царёвококшайск) volt; 1919 és 1927 között Krasznokoksajszknak (oroszul: Краснококшайск) hívták, 1927 óta Joskar-Ola. Gazdasága A második világháború után a város jelentős ipari és közlekedési csomóponttá nőtte ki magát. A Szovjetunió bukásával a mesterségesen felduzzasztott ipar kifulladt. Jelenleg fontos a város életében a (fekete)kereskedelem. Közlekedés Vonat- és buszhálózat köti össze Oroszország más városaival. Moszkvával és Kazannyal napi vonatforgalmat bonyolít le. Moszkva és néhány környező város busszal is elérhető. A város központjától 9 km-re északra fekszik egy kis repülőtér. A városon belüli közlekedést szolgálja a busz-, trolibusz- és iránytaxi-hálózat (oroszul: marsrutki, маршрутки). Oktatás Mari Állami Egyetem (Марийский государственный университет) Mari Állami Műszaki Egyetem (Марийский государственный технический университет) Mari Állami Pedagógiai Intézet (Марийский государственный педагогический институт) Testvérvárosok Szombathely, (Magyarország) 1971 Lyon, (Franciaország) 1993 Bourges, (Franciaország) 2005 Princeton, (USA, Nyugat-Virginia) Földrajz Éghajlat Jegyzetek További információk Joskar-Ola térkép
Joškar-Ola

Joškár-Olá (in russo e in mari Йошка́р-Ола́) è una città della Russia europea centrale, sul fiume Malaja Kokšaga (Малая Кокшага), capitale della repubblica dei Mari. Etimologia Il toponimo viene dalla lingua mari, e significa "città rossa"; negli anni imperiali aveva il nome di C'arëvokokšajsk (Царёвококшайск), che le venne cambiato nel 1919, successivamente all'ascesa dei bolscevichi al potere, in Krasnokokšajsk (Краснококшайск), nome che mantenne fino al 1927. Entrambi i nomi derivano direttamente dal nome del fiume che la bagna. Storia La città conobbe un certo sviluppo, soprattutto a partire dal secondo dopoguerra, che la portò a diventare il maggior centro industriale della regione e un nodo stradale e ferroviario di una certa rilevanza. Tuttavia, anche Joškar-Ola è stata investita in maniera molto pesante dalla crisi che ha accompagnato il crollo dell'Unione Sovietica. Clima Infrastrutture e trasporti Aereo La città è servita dall'Aeroporto di Joškar-Ola e collegata con i voli di linea giornalieri con l'Aeroporto Internazionale di Mosca-Domodedovo. Joškar-Ola ospita inoltre, nelle vicinanze, una base missilistica. Amministrazione Gemellaggi Szombathely, dal 1971 Bourges, dal 1990 Princeton, dal 2003 Arte Statua di Lorenzo il Magnifico Sul lungofiume Voskresenskaya nel 2012 è stato inaugurato un monumento dedicato a Lorenzo il Magnifico, raffigurato seduto su un trono: nella mano sinistra sfoglia un libro, simbolo di conoscenza e saggezza, alla sua destra un leone tiene con la zampa sinistra lo stemma della famiglia dei Medici, dietro una musa con una pergamena che reca i principi del governo di Lorenzo: “Patriae decus, familiae amplitudo, incrementaum atrium”. Note Voci correlate Università statale mari Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Joškar-Ola Collegamenti esterni Sito ufficiale, su i-ola.ru. (EN) Yoshkar-Ola, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Josjkar-Ola

Josjkar-Ola (Russisch: Йошкар-Ола) is de hoofdstad van de autonome republiek Mari El in het centrum van Europees-Rusland. De stad heeft circa 250.000 inwoners. Economie Tijdens het Sovjettijdperk, vooral na de Tweede Wereldoorlog, was de stad een regionaal industrieel en vervoercentrum en groeide uit tot zijn huidige grootte. Met het uiteenvallen van de Sovjet-Unie verdween echter de kunstmatige steun van de inefficiënte staatsondernemingen. Dit leidde tot de directe sluiting van de meeste fabricage-activiteit in het gebied. De daling van de levensstandaard leidde tot de emigratie van een deel van de beroepsbevolking naar de grotere steden in Rusland. Geschiedenis De stad werd gesticht in 1578 als Russische buitenpost met de naam Tsarjovokoksjajsk. In 1919 werd de naam veranderd in Krasnokoksjajsk, en in 1927 kreeg de stad haar huidige naam. Geboren Alevtina Ivanova (22 mei 1975), langeafstandsloopster
Joszkar-Oła

Joszkar-Oła (mar. Йoшкap-Oлa, dosł. „czerwone miasto”) – miasto w Rosji, do 1919 nosiło nazwę Carewokokszajsk, następnie w latach 1919–1927 Krasnokokszajsk. Stolica republiki Mari El, nad Małą Kokszagą (dopływ Wołgi). Znajduje się tu dyrekcja Rezerwatu przyrody „Bolszaja Kokszaga”. Miasta partnerskie Szombathely Galeria Przypisy
Ioscar Olá

Ioscar Olá, ou Ioshkar-Ola (em russo: Йошкар-Ола), é uma cidade na Rússia, capital da República de Mari El. A cidade é localizada na linha ferroviária Zelenodolsk-Iaransk. Historia Ioscar Olá foi fundada pelo tsar Teodoro I em 1584, como localidade fortificada. Durante a era soviética, especialmente após a Segunda Guerra Mundial, a cidade era um centro industrial e de transporte regional, crescendo para o seu tamanho atual. O fim da União Soviética removeu o apoio das empresas estatais e levou ao fim da maioria das atividades manufatureiras da região. Esporte A cidade de Ioscar Olá é a sede do Estádio Drujba e do FC Spartak Ioshkar-Ola, que participa do Campeonato Russo de Futebol. Ligações externas O sítio do poder executivo da cidade O sítio do poder legislativo da cidade Mapa detalhado Referências
Joškar-Ola

Joškar-Ola (Marijsko in rusko Йошкар-Ола) je glavno mesto republike Marij El v Rusiji. Joškar-Ola pomeni v marijščini »rdeče mesto« in se je predhodno imenovalo Careovokokšajsk (Царевококшайск) do leta 1919, Krasnokokšajsk (Краснококшайск) med letoma 1919 in 1927, oboje po reki Malaja Kokšaga in Čarla (Чарла) za Marijce. Leta 2010 je imelo mesto 248.782 prebivalcev. V bližini mesta je nastanjena 4. kijevsko-žitomirska raketna divizija 27. gardne raketne armade Strateških raketnih sil Ruske federacije. Zgodovina Joškar-Ola je bil ustanovljen kot vojaška trdnjava leta 1584 po ruski osvojitvi regije Mari. V sovjetskem in zlasti v času po drugi svetovni vojni je bilo mesto regionalni industrijski in transportni center in je zraslo na trenutno velikost. Razpad ZSSR je umaknil podporo za državna podjetja in je vodil v zaprtje proizvajalne dejavnosti na tem območju. Večina mestne ekonomske dejavnosti je bilo povezanih s trgovci, ki so prevažali (pogosto ponarejene) dobrine iz živahnih trgov Moskve na bazarje Joškar-Ole. Oster padec v življenjskem standardu je vodil v odseljevanje specializiranih profesionalcev v večja mesta v Rusiji. Podnebje Podnebje je zelo podobno tistemu v Nižnem Novgorodu ali Kirovu. Mesto leži v toplem-poletno vlažnem celinskem podnebju (Köppen: Dfb). Zima so dolge in mrzle z veliko snega in povprečne januarske temperature so med −10 in −15 °C, rekord pa je −47.3 °C. Po drugi strani uživa mesto zelo topla poletja, ki jih kvarijo le občasni, kratki intervali soparnih ali vlažnih pogojev. Najbolj vroč mesec je julij, povprečna temperatura je +25 °C, temperature pa lahko ostanejo v bližini +35 °C po več tednov. Sklici
Јошкар Ола

Јошкар Ола (рус. Йошкар-Ола) град је у Русији у републици Мариј Ел и главни је град те области. По подацима из 2010. године у граду је живело 289.500 становника. Овде се налази Музеј гулага. Географија Површина града износи 100,39 km².—101,8 Клима Становништво Према прелиминарним подацима са пописа, у граду је 2010. живело 248.688 становника, 8.031 (3,13%) мање него 2002. Види још Списак градова у Русији Градови побратими Сомбатхељ Бурж Принстон Референце Спољашње везе Званични веб-сајт Map of Yoshkar-Ola
Josjkar-Ola

Josjkar-Ola (ryska: Йошка́р-Ола́, mariska: Йошкар-Ола) är huvudstad i Marij El, en delrepublik i Ryssland, och har cirka 260 000 invånare. Rysslands strategiska robotstridskrafters huvudkvarter är placerad inte så långt från Josjkar-Ola. Historia Från början (1584) hette staden Tsarjov Gorod (Царёв Город, "tsarens stad"). Det fanns dock ett flertal orter med samma namn i Ryssland på den tiden. Därför gjorde man ett försök att precisera stadens läge och klargöra att den ligger vid floden Koksjaga. Det gav upphov till namnen Tsarjov gorod na Koksjage (Царёв город на Кокша́ге) och Tsarjov gorod Koksjajskij (Царёв город Кокша́йский). Så småningom utformades ett officiellt namn, Tsarjovokoksjajsk (Царёвококша́йск) som var gällande under lång tid, fram till år 1919. Den 17 februari 1919, i och med den nya kommunistiska epoken, fick staden ett nytt namn — Krasnokoksjajsk (Краснококша́йск; det ryska ordet красный betyder "röd"). Den 23 januari 1928 döptes staden om igen och blev slutligen Josjkar-Ola. Namnet betyder "den röda staden" på mariska. Under sovjeteran, speciellt under tiden efter andra världskriget, var staden ett regionellt industri- och transportcentrum och växte till sin nuvarande storlek. Sovjetunionens fall gjorde att de ineffektiva statliga företagens stöd försvann och många av fabrikerna i staden stängdes. Den kraftiga nedgången av levnadsstandarden efter detta gjorde att utbildade arbetare flyttade till större städer i Ryssland. Sedan dess har staden upplevt tillväxt. En asteroid har döpts efter staden, den heter 2910 Yoshkar-Ola ((2910) Йошкар-Ола). Bilder Referenser Noter Se även 2910 Yoshkar-Ola Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Josjkar-Ola.
Йошкар-Ола

Йошкáр-Олá (рос. Йошкáр-Олá, від марій. йошкар — «червоний» і ола — «місто», застаріла назва марій. «Чарла», «Цар-Ола», рос. «Царевококшайск», до 1919 року, «Краснококшайск», 1919–1927) — столиця Республіки Марій Ел, адміністративний центр Йошкар-Олинського міського округу, місто в центрі Волго-Вятського регіону Росії, засноване в 1584 році. Населення (2008 рік) — 260,4 тис. мешканців. Місто розташоване на березі річки Мала Кокшага (ліва притока Волги). Населення Чисельність населенняРік050 000100 000150 000200 000250 000300 00018301860189019201950198020102040Йошкар-ОлаСтатистика населення.mw-chart-df5c1d583a48c0b0e6784b4b93b55558a102ace498709ead361035771b761b23e22ede78a28d02faa707bc1b81dc1445cc7accf9c21bc1da0b1adc63ebbb1a7c__zr212006-cls-1092822:hover{pointer-events:none}.mw-chart-df5c1d583a48c0b0e6784b4b93b55558a102ace498709ead361035771b761b23e22ede78a28d02faa707bc1b81dc1445cc7accf9c21bc1da0b1adc63ebbb1a7c__zr212006-cls-1092823:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-df5c1d583a48c0b0e6784b4b93b55558a102ace498709ead361035771b761b23e22ede78a28d02faa707bc1b81dc1445cc7accf9c21bc1da0b1adc63ebbb1a7c__zr212006-cls-1092824:hover{cursor:pointer}.mw-chart-df5c1d583a48c0b0e6784b4b93b55558a102ace498709ead361035771b761b23e22ede78a28d02faa707bc1b81dc1445cc7accf9c21bc1da0b1adc63ebbb1a7c__zr212006-cls-1092825:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-df5c1d583a48c0b0e6784b4b93b55558a102ace498709ead361035771b761b23e22ede78a28d02faa707bc1b81dc1445cc7accf9c21bc1da0b1adc63ebbb1a7c__zr212006-cls-1092826:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Відомі люди Народилися: Андрій Аверков (1974) — російський актор театру та кіно. У 2001—2011 рр. працював у Санкт-петербурзькому академічному театрі комедії ім. М. П. Акимова. Станом на початок 2023 р. знявся у 105-ти кіно- і телефільмах. Померли: Шулдир Васлі (1953—2010) — марійський поет, письменник, радіожурналіст. Див. також Марійський державний технічний університет 2910 Йошкар-Ола — астероїд, названий на честь міста. Примітки
Čuvašsko

Čuvašsko, plným názvem Čuvašská republika, je republika Ruské federace. Nachází se v evropské části země, má 1,34 milionu obyvatel a rozlohu 18 300 km². Hlavní město jsou Čeboksary na břehu Volhy. Historie V 8. století bylo území dnešního Čuvašska osídleno předchůdci Bulharů, tzv. Volžskými Bulhary, časem vznikl kmenový svaz Bulharů a dalších ugrofinských kmenů. V polovině 13. století bylo území dobyto mongolským chanátem a obsazeno. To mělo za následek hromadné přestěhování Bulharů na pravý břeh řeky Volhy a jejich postupné sloučení s Ugrofiny do čuvašského národa. Jejich jazyk patří do skupiny turkických jazyků, do altajské rodiny. Stejně jako ostatní malé státy bylo Čuvašsko v 16. století ovládnuto Moskvou a zažilo také znevolňování svých obyvatel a násilnou rusifikaci. Následovala série protiruských povstání. Jejich důsledkem bylo uvolnění situace, zrušení nevolnictví na konci 19. století a pomalý hospodářský růst a rozvoj. Na školách se začalo vyučovat čuvašsky, došlo k národnímu uvědomění. V roce 1920 byla ustanovena sovětská moc a začaly vznikat sověty. Roku 1925 vznikla Čuvašská ASSR, od roku 1991 se používá současný název. Symboly Vlajka Čuvašská vlajka je tvořena listem o poměru stran 5:8 se dvěma vodorovnými pruhy, horním žlutým a spodní santalové barvy (o poměru šířek 5:8). Uprostřed je použit motiv ze státního znaku. Geografie Severní hranici země tvoří řeka Volha, západní hranici pak převážně řeka Sura. Většina území republiky se rozkládá v Povolžské pahorkatině. Další významné řeky jsou Bula a Kubňa. Města Čeboksary (hlavní město) Alatyr Kanaš (žel. uzel) Šumerľa Obyvatelstvo Obyvatelé jsou Čuvaši (70 %) a Rusové (24 %). Kromě těchto dvou národnostních skupin existuje ještě malá menšina Tatarů. Většina obyvatel jsou pravoslavní křesťané. Ekonomika Hospodářství země je založeno na zemědělství i průmyslu. Pěstují se obiloviny, chmel, tabák a brambory. Zastoupen je dřevozpracující průmysl, ale také elektrotechnický a strojnický. Sídlem průmyslu je hlavní město Čeboksary. Doprava Jediné letiště je v hlavním městě, kde je i přístav. Ze západu, z Moskvy vede na východ, do Kazaně stěžejní železniční trať, asi 150 km tratě prochází územím Čuvašska. Z ní vedou také dvě odbočky, do hlavního města a do Mordvinské AR. Silniční doprava není rozvinuta, hlavní silniční spojení jsou mezi hlavním městem, Kazaní a Saranskem. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Čuvašsko na Wikimedia Commons Slovníkové heslo Čuvašsko ve Wikislovníku Slovníkové heslo Čuvašská republika ve Wikislovníku
Republikken Tjuvasjien

Republikken Tjuvasjien (russisk: Чувашская Республика, tr. Tjuvasjskaja Respublika; tjuvasisk: Чăваш Республики, tr. Tjǎvasj Respubliki) er en af 21 autonome republikker i Den Russiske Føderation og hjemstedet for det tjuvasjiske folk. Republikkens areal er 18.343 km² med en befolkning på 1.167.061 (2024) indbyggere. Republikkens hovedstad, der ligger ved floden Volga, er Tjeboksary med 497.061 (2025) indbyggere. Den næststørste by i republikken er Novotjeboksarsk, der har 120.361 (2025) indbyggere. Geografi Tsjuvasjia ligger centralt i den europæiske del af Rusland, midt mellem byerne Nizjnij Novgorod og Kazan. Republikken er ikke stor, men er en at de tættest befolkede regioner i den russiske føderation med en befolkning på 1,27 millioner mennesker. Republikken grænser i nord og vest til floden Volga, til Republikken Mari El i nord og Nizjnij Novgorod oblast i vest. I syd grænser republikken til Republikken Mordovija og Uljanovsk oblast, og Republikken Tatarstan i øst. Hovedstaden Tjeboksary ligger ved bredden af Volga, omkring 650 km øst for Moskva. Tjuvasjiens centrale beliggenhed giver virksomheder i republikken adgang til nogle af de mest industrialiserede regioner i landet. Det meste af republikken er landlig, med industrielle centre omkring de store byer i nord ved bredden af Volga. Skove, især mod syd, langs bredden af Surafloden, dækker omkring 30% af arealet. Demografi Befolkningen i republikken i henhold til statens Statistiske Komité Rusland er 1.238.071 mennesker. (2015). Befolkningstætheden er 67,5 personer/km² (2015). Bybefolkningen uudgør 60,7% (2015). Etnisk sammensætning Ifølge folktællinge i 2010 udgør tjuvasjere mere end to tredjedele (814.800; 67,7%) og russere mere end en fjerdedel (323.300; 26,9%) I Tjuvasjien er der 1.727 større og mindre landsbyer, hvor der næsten udelukkende bor tjuvasjere. I de største byer bor ud over tjuvasjere og russere også tatarer, mordvinere, ukrainere og mariere. Sprog I byerne er russisk det mest anvendte sprog, på landet er tjuvasjisk mere udbredt. Administrativ inddeling Tjuvasjien er inddelt i 21 rajoner: Byer De største byer i Tjuvasjien er: Referencer Eksterne henvisninger Chuvash Republic Arkiveret 5. august 2012 hos Wayback Machine (engelsk) Republikkens netside Arkiveret 28. december 2005 hos Wayback Machine på russisk, engelsk og tysk Kommersant artikel på engelsk Svensk Uppslagsbok Tjuvasjiska ASSR
Chuvasia

Chuvasia, oficialmente República de Chuvasia (en ruso: Чувашия, Чувашская Республика; en chuvasio: Чăваш Ен, Чӑваш Республики),​ es una de las veinticuatro repúblicas que, junto con los cuarenta y ocho óblasts, nueve krais, cuatro distritos autónomos tres ciudades federales y un óblast autónomo, conforman los ochenta y nueve sujetos federales de Rusia. Su capital es Cheboksari. Está ubicada en el distrito Volga limitando al norte con el río Volga que la separa de Mari-El, al este con Tartaristán, al sur con Uliánovsk, al suroeste con Mordovia y al oeste con Nizhni Nóvgorod. Geografía Chuvasia se encuentra en el centro de la parte europea de Rusia, en el centro de la región de Volgo-Viatski, a mitad de camino entre Nizhni Nóvgorod y Kazán. La república no es muy extensa, pero es una de las zonas más densamente pobladas de la Federación Rusa, con una población total de 1.350.000 habitantes. La ubicación central de Chuvasia ofrece a las compañías que se ubican en la república acceso fácil a algunas de las regiones más desarrolladas industrialmente del país. La mayoría de la república es de carácter rural, siendo las principales poblaciones Cheboksari (453.700 hab. en 2004) y Novocheboksarsk (125.600 hab. en 2004). Zona horaria Chuvasia se encuentra en la zona horaria de Moscú (MSK/MSD). UTC +0300 (MSK)/+0400 (MSD). Escuelas Escuela Secundaria Iván Yákovlev de Álikovo Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Chuvasia.
Chuváxia

A Chuváxia ou Chuváchia[carece de fontes?] (russo: Чува́шия, tr. Tchuváshia; em chuvaxe: Чӑваш Ен, tr. Čăvaš Jen) é uma divisão federal da Federação da Rússia. Seu nome oficial é República Chuvaxe — Chuváxia (russo: Чува́шская Респу́блика — Чува́шия, tr. Tchuváshskaia Respúblika — Tchuváshia; em chuvaxo: Чӑваш Республики — Чӑваш Ен, tr. Čăvaš Respubliki — Čăvaš Jen), e sua capital é Chebocsári. Fala duas línguas oficiais: o chuvaxo e o russo. A Chuváxia é dividida em 21 raions: Alatyrski Alikovski Batyrevski Iadrinski Ialtchikski Iantikovski Ibresinski Kanashski Komsomolski Kozlovski Krasnoarmeiski Krasnotchetaiski Mariinsko-Posadski Morgaushski Poretski Shermurshinski Shumerlinski Tcheboksarski Tsivilski Ourmarski Vurnarski Cidades Alatyr Iadrin Kanash Kozlovka Mariinski Posad Novotcheboksarsk Shumerlia Chebocsári Tsivilsk Referências
Ciuvașia

Ciuvașia sau Republica Ciuvașă (rusă Чувашия,Чувашская Республика) este un subiect federal al Rusiei, una din republicile Rusiei. Este situată în zona Uralilor. Capitala este orașul Ceboksarî. Geografie Ciuvașia se situează în Districtul Federal Volga. Republica se află la 600 de km distanță de Moscova, pe malul râului Volga. La nordul ei este Mari El, la est Tatarstan, la vest Nijni Novgorod, iar la sud-vest Mordovia. Demografie Mica republică este una din cele mai dens populate din Rusia. Ciuvașii, un popor turcic, reprezentau la recensământul din 2002, 889.268 (67,69 %) din populația de 1.313.754 de locuitori. Din aceștia erau: 348.515 (26,53 %) ruși, 36.379 (2,77 %) tatari și 15.993 (1,22 %) mordvini. Limbile oficiale sunt: limba ciuvașă și limba rusă. Majoritatea populației aparține Bisericii Ortodoxe Rusești dar există și o minoritate islamică. Economie Ciuvașia este considerată una din republicile bogate ale Rusiei. Cele mai importante sectoare economice sunt: construcțiile de mașini, industria ușoară, prelucrarea lemnului și industria alimentară. Orașe Capitala republicii este Ceboksarî (442.616 de locuitori). Orașul satelit Novoceboksarsk (125.467 de locuitori) este al doilea ca mărime. Orașe importante mai sunt: Canaș (49.070 de locuitori), Alatir (42.669 de locuitori) și Șumerlia (35.194 de locuitori). Legături externe en Pagina oficială a Ciuvașiei de Pagina oficială a Ciuvașiei ru Pagina oficială a Ciuvașiei Arhivat în 23 septembrie 2011, la Wayback Machine. en Despre steagul și stema Ciuvașiei Arhivat în 11 aprilie 2005, la Wayback Machine.