Església Baptista

L'Església Baptista o simplement els baptistes són una denominació cristiana protestant actual que emfatitzen el baptisme adult dels creients per mitjà de la immersió completa dins de l'aigua (en oposició al ruixament), el qual es realitza després d'una confessió pública de fe en Jesús com a salvador. Les esglésies baptistes van ser fundades el segle xvii al Regne Unit i els Estats Units d'Amèrica. Existeixen diferents esglésies baptistes locals, sovint agrupades en organitzacions regionals. Les esglésies baptistes també generalment subscriuen les doctrines de la responsabilitat de cada persona davant Déu, sola fide (salvació només per fe), sola scriptura (només l'escriptura com la regla de la fe i la pràctica) i el govern de l'església congregacionalista. Els baptistes generalment reconeixen dos ordenances: el baptisme i la comunió. El nombre estimat de creients baptistes és de prop de 110 milions a tot el món, agrupats en més de 220.000 congregacions i és considerada la comunitat protestant més gran als Estats Units. Altres grans comunitats baptistes són a l'Índia (2,4 milions), Nigèria (2,5 milions), República Democràtica del Congo (RDC) (1,9 milions) i Brasil (1,7 milions). A Europa, els baptistes són una minoria (1,1 milions de persones el 1981, la meitat de l'antiga Unió Soviètica), però es tracta d'un moviment protestant que s'està estenent en els darrers anys. Creences El cristianisme engloba diversos moviments de la teologia cristiana, sent els principals el fonamentalista conservador o moderat, el liberal i el progressista. Des dels primers dies del moviment baptista, diverses associacions han adoptat confessions de fe comunes com a base per al treball cooperatiu entre esglésies. Cada església té una confessió de fe particular i una confessió de fe comuna si és membre d'una associació d'esglésies.Per als baptistes reformats, els documents doctrinals baptistes històricament significatius inclouen la Confessió de Fe Baptista de Londres de 1689, la Confessió Baptista de Filadèlfia de 1742 i la Confessió de Fe Baptista de Nou Hampshire de 1833. Per als baptistes generals (baptistes de lliure albir), s'adhereixen al Credo ortodox i al Tractat sobre la fe i la pràctica dels baptistes de lliure albir. Pactes escrits de l'església que adopten algunes esglésies baptistes individuals, especialment congregacions baptistes independents, com a declaració de la seva fe i creences. La teologia baptista és un subconjunt de la teologia evangèlica. Es basa en la doctrina de l'Església dels creients. Els baptistes, com altres cristians, es defineixen per una escola de pensament, part de la qual és comuna a tots els grups ortodoxos i evangèlics, i una part és distintiva dels baptistes. Al llarg dels anys, diferents grups baptistes han emès confessions de fe, sense considerar-les credos, per expressar les seves distincions doctrinals particulars en comparació amb altres cristians, així com en comparació amb altres baptistes. Les denominacions baptistes es consideren tradicionalment com a pertanyents a dos partits, els baptistes generals, que defensen la teologia arminiana, i els baptistes particulars, que defensen la teologia reformada (calvinisme). Durant el moviment de la santedat, alguns baptistes generals van acceptar l'ensenyament d'una segona obra de la gràcia i van formar denominacions que emfatitzaven aquesta creença, com ara l’Associació de les Esglésies Baptistes Cristianes de Déu de la Vall d'Ohio i l’Associació Baptista de Santedat. La majoria dels baptistes són evangèlics en doctrina, però les seves creences poden variar a causa del sistema de govern congregacional que dóna autonomia a les esglésies baptistes locals individuals. Històricament, els baptistes han jugat un paper clau en el foment de la llibertat religiosa i la doctrina de la separació entre l'església i l'estat. Les doctrines compartides inclourien creences sobre un sol Déu; el naixement virginal de Jesús; miracles; l'expiació substitutiva pels pecats mitjançant la mort, l'enterrament i la resurrecció corporal de Jesús; la Trinitat; la necessitat de salvació (mitjançant la creença en Jesucrist com a Fill de Déu, la seva mort i resurrecció); la gràcia; el Regne de Déu; les últimes coses (escatologia) (Jesucrist tornarà personalment i visiblement amb glòria a la Terra, els morts ressuscitaran i Crist jutjarà tothom amb justícia); i l'evangelització i les missions. La majoria dels baptistes sostenen que cap església o organització eclesiàstica té autoritat inherent sobre una església baptista. Les esglésies només es poden relacionar correctament entre si sota aquest sistema polític mitjançant la cooperació voluntària, mai mitjançant cap mena de coacció. A més, aquest sistema polític baptista demana llibertat del control governamental. Les excepcions a aquesta forma local de govern local inclouen algunes esglésies que se sotmeten al lideratge d'un cos d’ancians, així com els baptistes episcopals que tenen un sistema episcopal. Els baptistes generalment creuen en la Segona Vinguda de Crist literal. Les creences entre els baptistes sobre els "temps finals" inclouen l'amil·lenarisme, tant el dispensacionalisme com el premilenarisme històric, amb punts de vista com el postmil·lenarisme i el preterisme que reben cert suport. Alguns principis baptistes distintius addicionals que molts baptistes mantenen: La supremacia de les Escriptures canòniques com a norma de fe i pràctica. Perquè alguna cosa esdevingui una qüestió de fe i pràctica, no n'hi ha prou que sigui simplement coherent i no contrària als principis de les escriptures. Ha de ser quelcom ordenat explícitament a través d'un manament o exemple a la Bíblia. Per exemple, aquesta és la raó per la qual els baptistes no practiquen el baptisme infantil: diuen que la Bíblia no mana ni exemplifica el baptisme infantil com a pràctica cristiana. Més que qualsevol altre principi baptista, quan s'aplica al baptisme infantil es diu que aquest separa els baptistes d'altres cristians evangèlics. Els baptistes creuen que la fe és una qüestió entre Déu i l'individu. Està connectada en teoria amb la defensa de la llibertat absoluta de consciència. Insistència en el baptisme dels creients per immersió com a únic mode de baptisme. Els baptistes no creuen que el baptisme sigui necessari per a la salvació. Per tant, per als baptistes, el baptisme és una ordenança, no un sagrament, ja que, segons ells, no imparteix cap gràcia salvadora. Creences que varien entre els baptistes Com que no hi ha cap autoritat jeràrquica i cada església baptista és autònoma, no hi ha cap conjunt oficial de creences teològiques baptistes. Aquestes diferències existeixen entre les associacions i fins i tot entre les esglésies dins de les associacions. Algunes qüestions doctrinals sobre les quals hi ha una diferència generalitzada entre els baptistes són: Nombre de sagraments o ordenances, incloent-hi el baptisme, el Sant Sopar, el rentat de peus i el cobriment del cap Escatologia Arminianisme versus calvinisme (els baptistes generals defensen la teologia arminiana mentre que els baptistes particulars ensenyen teologia calvinista). La doctrina de la separació del "món" i si cal associar-se amb aquells que són "del món" Creença en una segona obra de la gràcia, és a dir, la santificació completa (sostinguda pels baptistes generals en la tradició de la santedat) Parlar en llengües i l'operació d'altres dons carismàtics de l’Esperit Sant a les esglésies carismàtiques Com s'ha d'interpretar la Bíblia (hermenèutica) Fins a quin punt s'haurien d'utilitzar les juntes missioneres per donar suport als missioners La mesura en què els no membres poden participar en els serveis del Sant Sopar Quina traducció de les Escriptures utilitzar (per exemple, el moviment King James Only) Dispensacionalisme versus teologia del Pacte El paper de les dones en el matrimoni L’ordenació de dones com a diaques o pastors. Actituds i participació en el moviment ecumènic. El paper del penediment i la perseverança en la salvació (controvèrsia de la salvació del Senyoriu). Com distingir les persones de la trinitat (trinitarisme social i trinitarisme clàssic). L'excomunió pot ser utilitzada com a últim recurs per algunes denominacions i esglésies per als membres que no volen penedir-se de creences o comportaments que contradiuen la confessió de fe de la comunitat. Quan s'exclou tota una congregació, sovint s'anomena expulsió. Matrimoni La majoria d'associacions baptistes del món només donen suport al matrimoni entre un home i una dona. Algunes associacions baptistes permeten que les esglésies locals decideixin sobre les benediccions del matrimoni entre persones del mateix sexe, com ara l’Associació Canadenca per a les Llibertats Baptistes, les Esglésies Baptistes Americanes dels EUA, la Convenció Baptista Nacional Progressista (EUA), la Germandat Baptista Cooperativa (EUA), la Convenció Baptista Nacional, EUA, la Unió Baptista de Gran Bretanya, l’Associació Baptista Oberta (Austràlia) Algunes associacions baptistes progressistes inclusives donen suport a les benediccions del matrimoni entre persones del mateix sexe, com ara l’Aliança de Baptistes (EUA), la Baptist Peace Fellowship of North America (EUA), l’Aliança de Batistas do Brasil, la Fraternidad de Iglesias Bautistas de Cuba, i l’Associació de Baptistes Acollidors i Afirmatius (internacional). Sexualitat Moltes esglésies promouen promeses de virginitat a joves cristians baptistes, que són convidats a participar en una cerimònia pública d’abstinència sexual fins al matrimoni cristià. Aquest pacte sovint es simbolitza amb un anell de puresa. S'han desenvolupat programes com True Love Waits, fundat el 1993 per la Convenció Baptista del Sud, per donar suport a aquests compromisos. Història Des dels seus inicis, diversos dels que avui s'identifiquen com a baptistes difereixen àmpliament els uns dels altres en allò que creuen, com adoren, les seves actituds envers els altres cristians i la seva comprensió del que és important entre els deixebles cristians. Els historiadors situen la primera església "baptista" al 1609 a Amsterdam, República Holandesa, amb el separatista anglès John Smyth com a pastor. D'acord amb la seva lectura del Nou Testament, va rebutjar el baptisme dels nadons i va instituir el baptisme només dels adults creients. La pràctica baptista es va estendre a Anglaterra, on els baptistes generals consideraven que l'expiació de Crist s'estenia a totes les persones, mentre que els baptistes particulars creien que s'estenia només als elegits. Thomas Helwys va formular una sol·licitud distintivament baptista que l'església i l'estat es mantinguessin separats en matèria de dret, de manera que els individus poguessin tenir llibertat de religió. Helwys va morir a la presó a conseqüència del conflicte religiós amb els dissidents anglesos sota Jaume I d'Anglaterra. El 1638, Roger Williams va establir la primera congregació baptista a les colònies nord-americanes. Als segles xviii i xix, el Primer i el Segon Gran Despertar van augmentar el nombre de membres de l'església als Estats Units. Els missioners baptistes han estès la seva fe per tots els continents. Les organitzacions missioneres van afavorir el desenvolupament del moviment a tots els continents. A Anglaterra es va fundar la Baptist Missionary Society el 1792 a Kettering, Anglaterra. Als Estats Units, hi va haver la fundació dels Ministeris Internacionals el 1814 i la International Mission Board el 1845. Estadístiques Segons un cens de l'Aliança Mundial Baptista publicat el 2020, la denominació baptista més gran del món, reagruparia 241 membres de denominacions baptistes en 126 països, 169.000 esglésies i 47.000.000 membres batejats. El 2010, 100 milions de cristians s'identifiquen com a baptistes o pertanyen a esglésies de tipus baptista. L'any 2020, segons l'investigador Sébastien Fath del CNRS, el moviment comptaria amb uns 170 milions de creients al món. Entre els censos fets per les confessions baptistes l'any 2020, els que van reclamar més membres van ser de cada continent: A Àfrica, la Convenció Baptista de Nigèria amb 13.654 esglésies i 8.000.637 membres, la Convenció Baptista de Tanzània amb 1.300 esglésies i 2.660.000 membres, la Comunitat Baptista del riu Congo amb 2.668 esglésies i 1.760.634 membres. A Amèrica del Nord, la Convenció Baptista del Sud amb 47.530 esglésies i 14.525.579 membres, la Convenció Baptista Nacional, EUA amb 21.145 esglésies i 8.415.100 membres. A Amèrica del Sud, la Convenció Baptista Brasilera amb 9.018 esglésies i 1.790.227 membres, la Convenció Baptista Evangèlica d'Argentina amb 670 esglésies i 85.000 membres. A Àsia, la Convenció Baptista de Myanmar amb 5.319 esglésies i 1.710.441 membres, el Consell de l'Església Baptista de Nagaland amb 1.615 esglésies i 610.825 membres, la Convenció d'esglésies baptistes filipines amb 2.668 esglésies i 600.000 membres. A Europa, la Unió d'Esglésies de Baptistes Cristians Evangèlics d'Ucraïna amb 2.272 esglésies i 113.000 membres, la Unió Baptista de Gran Bretanya amb 1.895 esglésies i 111.208 membres, la Unió d'Esglésies Lliures Evangèliques d'Alemanya amb 801 esglésies. i 80.195 socis. A Oceania, la Unió Baptista de Papua Nova Guinea amb 489 esglésies i 84.000 membres, els ministeris baptistes australians amb 1.021 esglésies i 76.046 membres. Referències