NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kurchatov Chelyabinsk International Airport

Kurchatov Chelyabinsk International Airport (Balandino) (IATA: CEK, ICAO: USCC) is an international airport in Russia located 18 km north of Chelyabinsk. It services large airliners and can park up to 51 aircraft. It also serves as a secondary hub for Ural Airlines and Yamal Airlines. History Passenger flights to Chelyabinsk were served by Chelyabinsk Shagol Airport from 1938 until it was repurposed for military only use. The current Chelyabinsk airport, initially called Balandino Airport, was opened in late 1953 with a passenger terminal and a dirt runway. The runway was paved in December 1962. A year later, the first jet plane (a Tu-104) arrived at the airport. A new terminal was built in 1974 which remains in service to this day as one of the terminal buildings. In 1994, the government-owned airport was privatized and started its first international flights. Passenger traffic reached 1.1 million and declined heavily during the 1990s. In 2013, the airport handled 1.2 million passengers, breaking the Soviet-time record. The new, longer runway was built in 1999, while the old runway was repurposed as a taxiway. The airport can accept heavy aircraft including the Boeing 747 and the An-225. New terminal construction and airport expansion The construction of the new passenger terminal is planned at Chelyabinsk Airport, this is done for BRICS summit in 2020. The project includes the construction of the new terminal, which was scheduled to commence in summer 2018 and finish by December 2019. The complex will be able to handle 2,5 million passengers per annum. The next plan for the airport is to take the third category of ICAO. This category in Russia is owned only by Moscow's Domodedovo and Sheremetyevo Airports and Pulkovo Airport in Saint Petersburg. Airlines and destinations Passenger Cargo Passenger statistics Accidents and incidents On 26 January 2008, an S7 Airlines Airbus A319 landed on the taxiway by mistake. There were no injuries or damage. On 26 May 2008, an Antonov An-12 operated by Moskovia Airlines crashed shortly after takeoff when trying an emergency landing. All nine crew members on board died. On 17 July 2015, an An-12BK of the Russian Air Force registered RF-94291 diverted to Chelyabinsk Airport after flying into severe thunderstorm and hail. Three out of four engines failed. The aircraft landed on the grass outside the runway and sustained substantial damage. There were no injuries. Miscellaneous facts An NDB beacon transmits on 412 kHz. See also Chelyabinsk Shagol Airport List of the busiest airports in Russia List of the busiest airports in the former USSR References External links Official website (in Russian) Website with photos
Aéroport de Tcheliabinsk

L’aéroport de Tcheliabinsk (code IATA : CEK • code OACI : USCC) est un aéroport international situé au nord-est de Tcheliabinsk, en Russie. Jusqu’en 2008, il portait le nom de Balandino (russe : Баландино). En 2012, il a transporté 1 000 753 passagers. Situation Statistiques Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Compagnies aériennes et destinations Passagers Édité le 07/02/2018 Cargo Notes et références Voir aussi Liste des aéroports de Russie Liens externes (ru) Site officiel Portail de l’aéronautique Portail de la Russie Portail de la Sibérie
Cseljabinszki repülőtér

A Cseljabinszki repülőtér (IATA: CEK, ICAO: USCC) (orosz nyelven: Аэропорт Челябинск) nemzetközi repülőtér Oroszországban, amely Cseljabinszk közelében található. Éves utasforgalma 1 640 535 (2018) fő. Futópályák A repülőtér futópályái: 09/27 (3200 m, 57 m, beton) Forgalom Az utasforgalom az elmúlt években az alábbi módon változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (orosz) A repülőtér aktuális időjárása a NOAA/NWS-től Baleset- és repülőesemény-történet az Aviation Safety Network adatbázisában
Aeroportul Chelyabinsk

Aeroportul Chelyabinsk (IATA: CEK, ICAO: USCC) este un aeroport din Celiabinsk, Celeabinsk, Rusia ce deservește zona Celeabinsk. Aeroportul a fost tranzitat în 2025 de 2.166.689 de pasageri. A fost deschis în 1930 și numit după Igor Kurceatov. Situat la o altitudine de 226 m, aeroportul dispune de 1 pistă. Este operat de Novaport⁠(d). Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista 09/27 are suprafața de beton și dimensiunile 3.200 m × 57 m. Terminale Note Vezi și
Челябінськ (аеропорт)

Аеропорт Челябінськ (Бала́ндіно) (IATA: CEK, ICAO: USCC) — аеропорт в Росії, розташований за 18 км на північ від Челябінська. Є вторинним хабом для S7 Airlines та Ural Airlines. Приймаємі типи повітряних суден Літаки Ан-124, Ил-62, Ил-76, Ил-96, Ту-154, Ту-204, Airbus A310, Airbus A319, Airbus A320, Airbus A321, ATR 42, ATR 72, Boeing 737, Boeing 747, Boeing 757, Boeing 767, Boeing 777, Sukhoi Superjet 100 та всі легші, а також вертольоти всіх типів. Авіалінії та напрямки, листопад 2019 Пасажирські Вантажні Наземний транспорт Проїзд до аеропорту автобусами № 1, № 41, № 45, маршрутним таксі № 82, а також на спеціальному експрес-автобусі (вартість проїзду 75 рублів (на 2014 рік)). Примітки Ресурси Інтернету Офіційний вебсайт аеропорту Челябінськ [Архівовано 8 жовтня 2011 у Wayback Machine.]
Verkhneuralsk

Verkhneuralsk - Верхнеуральск (rus) - és una ciutat de l'óblast de Txeliàbinsk, a Rússia. Es troba al curs superior del riu Ural, a 201 km al sud-oest de Txeliàbinsk i a 54 km al nord-est de Magnitogorsk. Història La vila fou fundada el 1734 com la fortalesa Verkhneiàitskaia i fou reanomenada Verkhneuràlskaia després que el riu Iaik rebés el nom d'Ural. Aconseguí l'estatus de ciutat el 1781.
Verchněuralsk

Verchněuralsk (rusky Верхнеуральск) je město v Čeljabinské oblasti v Ruské federaci. Při sčítání lidu v roce 2010 měl přes devět tisíc obyvatel. Poloha a doprava Verchněuralsk leží na východní straně Jižního Uralu, na levém, východním břehu Uralu, přítoku Kaspického moře. Od Čeljabinsku, správního střediska oblasti, je vzdálen přibližně 460 kilometrů jihozápadně. Nejbližší železniční stanice je v Magnitogorsku přibližně šedesát kilometrů jižně na trati z Ufy do Kartal. Dějiny Je nejstarším městem Čeljabinské oblasti. Byl založen jako přístav a pevnost v zimních měsících na přelomu let 1734/1735 pod jménem Verchnějaickaja (Верхнеяицкая), které odkazovalo k řece Uralu, do roku 1755 nazývané Jaik. V roce 1736 v důsledku útoku Baškirů na zásobovací oddíl s jídlem a krmivem pro zvířata, zemřela většina lidí ve Verchnějaickaje hlady a mrazem, zbytek obyvatel byl evakuován do Orenburgu. V roce 1737 byla osada obnovena plukovníkem Vasilijem Tatiščevem jako pevnost. V květnu 1774 k pevnosti přitáhli povstalci Jemeljana Pugačova, kteří se neúspěšně pokusili Verchnějaickaju dobýt. Právě v důsledku Pugačovova povstání ale byla Verchnějaickaja z rozhodnutí Kateřiny II. Veliké přejmenována, když v rámci snahy vymazat vzpomínku na povstání nechala přejmenovat řeku Jaik na Ural a nechala změnit i název všeho, co se jmenovalo podle řeky. Městská práva osada získala v roce 1781. Od konce 18. století se město rychle rozvíjelo jako obchodní centrum jižního Uralu. Procházely tudy četné karavany ze střední Asie, které putovaly do evropské části Ruska. Na městských trzích se dalo koupit téměř vše – potraviny, dobytek, ryby, sůl, vlna, čaj, hedvábí. Věrchněuralsk bylo městem obchodníků. V době rozkvětu obchodu si kupci Gogin, Rytov, bratři Golubovi, Ramajev, Kulikov a Ustinov postavili ve městě luxusní domy. Vzhledem k důležitému obchodnímu významu Verchněuralsku bylo město často navštěvováno členy carské rodiny – například v létě 1837 sem zavítal budoucí car Alexandr II. a v roce 1891 sem zavítal budoucí car Mikuláš II. Od roku 1914 zde byla věznice. Ve vězení nebo na nucených pracích zde zemřeli mimo jiné bývalí sovětští politici Timofej Vladimirovič Sapronov (v roce 1937), Karl Bernardovič Radek (1939) a Grigorij Jakovlevič Sokolnikov (1939). Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Werchneuralsk na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Verchněuralsk na Wikimedia Commons
Werchneuralsk

Werchneuralsk (russisch Верхнеуральск) ist eine Stadt mit 9457 Einwohnern (Stand 14. Oktober 2010) in der Oblast Tscheljabinsk in Russland. Lage Die Stadt liegt am Osthang des Südural. Die Oblasthauptstadt Tscheljabinsk ist etwa 460 km entfernt, der Bahnhof Magnitogorsk (an der Linie Ufa–Kartaly) etwa 60 km. Sie ist Verwaltungszentrum des Rajons Werchneuralsk. Geschichte Werchneuralsk ist die älteste Stadt der Oblast Tscheljabinsk. Sie wurde in den Wintermonaten um die Jahreswende 1734/35 unter dem Namen Werchnejaizkaja (russisch Верхнеяицкая; Jaik war bis 1755 die Bezeichnung des Flusses Ural) als Flusshafen und Festungsort an der Ui-Linie gegründet, einer Linie von 18 Befestigungsanlagen, die grob dem Verlauf des Flusses Ui folgte, der in dieser Zeit die Grenze des Russischen Reiches markierte. Nach der erfolglosen Belagerung der Festung durch Aufständische unter Führung Jemeljan Pugatschows 1774 erhielt die Siedlung 1781 Stadtrechte und wurde Verwaltungssitz eines eigenen Ujesds (Distrikts) innerhalb des Gouvernements Orenburg. Im 18. und 19. Jahrhundert entwickelte sich Werchneuralsk zu einem Zentrum der Textilindustrie, zu dessen bedeutendsten Erzeugnissen das sogenannte Orenburger Tuch gehörte. Bevölkerungsentwicklung Anmerkung: Volkszählungsdaten Wirtschaft Heute ist Werchneuralsk das Zentrum einer landwirtschaftlich geprägten Region und von der Nahrungsmittelindustrie und holzverarbeitenden Betrieben geprägt. Sehenswürdigkeiten Da Werchneuralsk im Gegensatz zu den Nachbarstädten trotz seiner einstigen Bedeutung in der Sowjetära nicht zum Industriezentrum ausgebaut wurde, haben sich große Teile der historischen Bausubstanz erhalten. Die Nikolauskathedrale (Никольский собор) im Stadtzentrum wurde 1875 aus Mitteln der lokalen Kaufmannsfamilie Rytow nach Plänen von Konstantin Thon errichtet. Des Weiteren sind die große Zahl historischer Wohn- und Geschäftshäuser aus dem 18. und 19. Jahrhundert sowie die Handelsreihen und der ehemalige Paradeplatz der Kosaken erwähnenswert. Persönlichkeiten Karl Radek (1885–1939), Politiker und Journalist, vermutlich 1939 im Lager Werchneuralsk gestorben Nikolai Kaschirin (1888–1938), Militär, wurde nahe Werchneuralsk geboren Nikolai Dmitrijewitsch Kaschirin (1890–1937), Militär und Verwaltungsbeamter, wurde nahe Werchneuralsk geboren Grigori Alexejewitsch Chaljusin (1897–1975), Generalleutnant Olga Iwanowa (* 1993), Taekwondoin Weblinks Werchneuralski munizipalny rajon. In: verhneuralsk.ru. Abgerufen am 12. September 2021 (russisch, offizielle Website der Rajonverwaltung). Narodnaja enziklopedija "Moi gorod". Werchneuralsk (Tscheljabinskaja oblast). In: mojgorod.ru. Abgerufen am 12. September 2021 (russisch, Werchneuralsk in der Volksenzyklopädie "Meine Stadt"). Einzelnachweise
Verkhneuralsk

Verkhneuralsk (Russian: Верхнеура́льск) is a town and the administrative center of Verkhneuralsky District in Chelyabinsk Oblast, Russia, located in the upper streams of the Ural River, 230 kilometers (140 mi) southwest of Chelyabinsk, the administrative center of the oblast. Population: 9,457 (2010 census); 10,054 (2002 census); 10,893 (1989 Soviet census). History Founded in 1734 as the fortress of Verkhneyaitskaya (Верхнея́ицкая), it was renamed Verkhneuralskaya (Верхнеура́льская) after the Yaik River was renamed the Ural. Town status was granted to it in 1781. Administrative and municipal status Within the framework of administrative divisions, Verkhneuralsk serves as the administrative center of Verkhneuralsky District. As an administrative division, it is incorporated within Verkhneuralsky District as the Town of Verkhneuralsk. As a municipal division, the Town of Verkhneuralsk is incorporated within Verkhneuralsky Municipal District as Verkhneuralskoye Urban Settlement. References Notes External links Pictures of Verkhneuralsk (in Russian)
Verjneuralsk

Verjneuralsk (en ruso: Верхнеура́льск) es una ciudad rusa, capital del raión homónimo en la óblast de Cheliábinsk. En 2021, la ciudad tenía una población de 8929 habitantes. En su territorio no hay pedanías.​ Se ubica a la orilla del curso alto del río Ural, 130 km al suroeste de la capital regional Cheliábinsk.​ Historia Se fundó en 1734 con el nombre de Verjneyáitskaya (Верхнея́ицкая) y obtuvo el estatus o categoría de ciudad en 1781.​ Referencias
Verkhneouralsk

Verkhneouralsk (en russe : Верхнеуральск est une ville de l'oblast de Tcheliabinsk, en Russie, et le centre administratif du raïon de Verkhneouralsk. Sa population s'élevait à 9 408 habitants en 2013. Géographie Verkhneouralsk est située sur le cours supérieur du fleuve Oural, à 201 km — 230 km par la route — au sud-ouest de Tcheliabinsk et à 54 km au nord-est de Magnitogorsk. Histoire Elle fut fondée en 1734 comme la forteresse Verkhneïaitskaïa (Верхнея́ицкая ) et fut renommée Verkhneouralskaïa (Верхнеура́льская) après que le fleuve Iaïk eut été renommé fleuve Oural. Elle a le statut de ville depuis 1781. Galerie Population Recensements (*) ou estimations de la population Originaires de la ville Léonid Botcharov - général-major de l'Armée rouge. Notes et références Liens externes (ru) Informations sur Verkhneouralsk (ru) Photos Verkhneouralsk Portail de la Russie Portail de la Sibérie
Verchneural'sk

Verchneural'sk (in russo Верхнеура́льск?) è una città situata nell'oblast' di Čeljabinsk, in Russia. Fondata nel 1734, Verchneural'sk ha ricevuto lo status di città nel 1981 ed è capoluogo del Verchneural'skij rajon. La città si trova sulla riva sinistra del fiume Ural, 230 km a sud-ovest di Čeljabinsk. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Verchneural'sk Collegamenti esterni Foto Verhneuralsk, su ingvarr.net.ru. URL consultato il 26 gennaio 2011 (archiviato dall'url originale il 4 novembre 2020).
Verchneoeralsk

Verchneoeralsk (Russisch: Верхнеуральск) is een stad in de Russische oblast Tsjeljabinsk op 230 kilometer ten zuidwesten van Tsjeljabinsk en 60 kilometer ten noorden van Magnitogorsk, waar zich de spoorlijn bevindt naar onder andere Oefa en Kartaly. Geografisch ligt het op de oostelijke hellingen van de Zuidelijke Oeral, aan de oostelijke uitlopers van de bergrug Oeraltaoe en de bovenloop van de rivier de Oeral. De stad staat onder jurisdictie van het district Verchneoeralski. Op 40 kilometer van de stad bevindt zich de zakaznik Karagajski Bor. Geschiedenis De plaats werd gesticht in 1734 als het fort (krepost) Verchnejaitskaja, omdat het fort aan de bovenloop lag van de rivier de Jaik (oude naam van de Oeralrivier). Het werd onderdeel van de Versterkte linie van Oej. Vanaf 1755 werd het Verchneoeralsk genoemd, omdat in die tijd de naam van de rivier werd veranderd naar "Oeral". In 1781 kreeg het de status van stad. In de 18e en 19e eeuw was het bekend als het centrum voor het maken van gebreide wollen doeken (bekend als Orenburgdoeken). In 1889 waren er 18 fabrieken in de stad, waaronder een destilleerderij, vier brouwerijen en tien leerlooierijen. Economie Verchneoeralsk is het centrum van een landbouwregio en heeft verder voedselverwerkende en houtverwerkende industrieën. Rond de stad worden tarwe, gerst, rogge, haver, boekweit en aardappellen verbouwd. Ook zijn er schapen, varkens en veebedrijven. In de buurt van de stad worden non-ferro ertsen gedolven als koper, zink en goud. Demografie Bevolkingsontwikkeling van de stad: Bezienswaardigheden De stad heeft een kathedraal uit het midden van de 19e eeuw en vele huizen uit de 18e en 19e eeuw. Er is verder een museum voor lokale geschiedenis en de voormalige paradeplaats van de kozakken kan worden bezichtigd. Externe links (ru) Bibliotheek van Ozjorsk: Верхнеуральск (ru) mojgorod: Верхнеуральск
Wierchnieuralsk

Wierchnieuralsk (ros. Верхнеуральск) – miasto w Rosji na południowym Uralu. Siedziba rejonu wierchnieuralskiego w obwodzie czelabińskim. Ludność ok. 10 tys. mieszkańców (9321 według spisu 2016). Miasto jest położone na lewym brzegu rzeki Ural, 230 km od Czelabińska. Jedno z najstarszych miast południowego Uralu i najstarsze miasto obwodu czelabińskiego, założone w 1734 roku jako Twierdza Wierchniejaicka. Po stłumieniu powstania Jemieljana Pugaczowa ukazem Katarzyny II przemianowane na Twierdzę Wierchnieuralską. Prawa miejskie i obecną nazwę otrzymał w 1781. Bibliografia Oficjalna strona administracji rejonu wierchnieuralskiego. verhneuralsk.ru. [zarchiwizowane z tego adresu (2022-01-27)]. Historia Wierchnieuralska Wierchnieuralsk w encyklopedii «Мой город» Wierchnieuralsk, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. XIII: Warmbrun – Worowo, Warszawa 1893, s. 382 .
Верхњеураљск

Верхњеураљск (рус. Верхнеуральск) град је у Русији у Чељабинској области. Према попису становништва из 2010. у граду је живело 9457 становника. Становништво Референце Спољашње везе Званични веб-сајт фотографије Верхњеураљск Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (4. новембар 2020)
Верхньоуральськ

Верхньоура́льськ (рос. Верхнеура́льск) — місто (з 1781) в Росії, адміністративний центр Верхньоуральского району Челябінської області. Населення 10,3 тис. осіб (2010). Місто розташоване на лівому березі річки Урал, за 230 км від Челябінська. Верхньоуральськ — одне із найстаріших міст Південного Уралу і найстаріших міст Челябінської області. Сьогодення Сьогодні Верхньоуральськ — районний центр Челябінської області з населенням трохи понад 10 000 осіб. Соціально-культурний вигляд міста представлений двома загальноосвітніми школами, агротехнічним ліцеєм, краєзнавчим музеєм, дитячою школою мистецтв, Будинком культури, дозвільним центром «Юність», стадіоном, лікарняним містечком. Пам'ятки Верхньоуральськ — місто пам'ятників історії та архітектури. Старовина надає місту неповторну самобутність. 54 будівлі, що пройшли експертизу в Департаменті культурної спадщини Міністерства культури Росії, оголошені пам'ятками історії та культури. Це Нікольський собор (споруда 1875 р.), будівля реального училища (1911 р.), будівля Народного дому (1910 р.), будинок генерала Старикова (1906 р.) та ін. Посилання Нікольський собор Верхньоуральська (рос.) Фотографії міста Верхньоуральськ (рос.)
Verkhni Ufalei

Verkhni Ufalei - Верхний Уфалей (rus) és una ciutat de l'óblast de Txeliàbinsk, a Rússia. Es troba a la vora del riu Ufaleika, un afluent del riu Ufà, a 125 km al nord-oest de Txeliàbinsk. Història Verkhni Ufalei fou fundada el 1761 per allotjar el personal d'una fàbrica siderúrgica establerta a la vora del riu Ufaleika. La vila aconseguí l'estatus de possiólok (poble) el 29 d'agost del 1928. Quan entrà en funcionament una foneria de níquel destinada a tractar els minerals locals, el 1933, accelerà el seu desenvolupament, si bé la vila rebé finalment l'estatus de ciutat el 26 d'abril del 1940.
Verchnij Ufalej

Verchnij Ufalej (rusky Верхний Уфалей) je město v Čeljabinské oblasti v Ruské federaci. Při sčítání lidu v roce 2010 měl přes třicet tisíc obyvatel. Poloha a doprava Verchnij Ufalej leží na jihovýchodním okraji Středního Uralu na Ufalejce, pravém přítoku Ufy v povodí Kamy. Od Čeljabinsku je vzdálen přibližně 140 kilometrů severozápadně. Přes město prochází železniční trať z Jekatěrinburgu do Čeljabinsku. Dějiny Verchnij Ufalej vznikl v roce 1761 spolu se založením železárny. Městem je od roku 1940. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Werchni Ufalei na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Verchnij Ufalej na Wikimedia Commons
Werchni Ufalei

Werchni Ufalei (russisch Верхний Уфалей, übersetzt etwa Ober-Ufalei) ist eine Stadt in der Oblast Tscheljabinsk (Russland) mit 30.481 Einwohnern (Stand 14. Oktober 2010). Geografie Die Stadt liegt am Südostrand des Mittleren Ural etwa 140 km nordwestlich der Oblasthauptstadt Tscheljabinsk an der Ufaleika, einem rechten Nebenfluss der Ufa im Flusssystem der Kama. Werchni Ufalei ist der Oblast administrativ direkt unterstellt. Die Stadt liegt an der 1896 eröffneten Eisenbahnstrecke Jekaterinburg–Tscheljabinsk. Geschichte Werchni Ufalei entstand 1761 mit der Gründung des Eisenwerkes Ufaleiski sawod, weshalb die Stadt in der Anfangszeit als (Werchni) Ufaleisk bekannt war. Mit Errichtung eines weiteren Werkes flussabwärts 1813 wurde dieses Werk zum Werchne-Ufaleiski-Sawod (Oberen Ufalei-Werk). In den 1930er Jahren entstand hier auf der Grundlage lokaler Erzvorkommen eine Nickelhütte. Dem damit verbundenen Wachstum des Ortes wurde mit der Verleihung des Stadtrechts am 26. April 1940 Rechnung getragen. Bevölkerungsentwicklung Anmerkung: Volkszählungsdaten Kultur und Sehenswürdigkeiten Die Stadt besitzt ein Heimatmuseum. Die Hauptsehenswürdigkeiten befinden sich in der Umgebung: die Berge und Felsen Schigirskije sopki, Bolschoi kamen und Krasny kamen sowie der See Itkul. Wirtschaft Neben der Nickelhütte der Ufaleinikel AG gibt es Betriebe des Maschinenbaus und der Holzwirtschaft. Einzelnachweise Weblinks Halboffizielle Website der Stadt (russisch) Webportal von Werchni Ufalei (russisch) Werchni Ufalei auf mojgorod.ru (russisch)
Verjni Ufaléi

Verjni Ufaléi (ruso: Ве́рхний Уфале́й) es una ciudad rusa ubicada en el norte de la óblast de Cheliábinsk. Está directamente subordinada a su óblast, por lo que no forma parte de ninguno de sus distritos o raiones. Su término municipal se autogobierna bajo la forma jurídica de ókrug urbano, y limita al norte con la óblast de Sverdlovsk, al oeste y suroeste con el raión de Niazepetrovsk, al sureste con el ókrug urbano de Kyshtym, al este con el raión de Kaslí y al noreste con la ciudad cerrada de Snézhinsk.​ En 2021, el ókrug urbano de Verjni Ufaléi tenía una población de 25 989 habitantes, de los que 22 981 vivían en la propia ciudad y el resto repartidos en trece pedanías rurales: los poblados ferroviarios de Itkul, Korkodin y Silach, el pueblo (seló) de Itkul, la aldea (derevnia) de Dautovo, el jútor de Saima y los posiolki de Borovói, Kamenushka, Nizhni Ufaléi, Selki, Ufimka, Cheremshanka y Chusovskói.​ Geografía Verjni Ufaléi es regado por el río Ufaaleka, un afluente de Ufa, y se encuentra a 125 km - 178 km por carretera - al noroeste de Cheliábinsk. Historia Verjni Ufaléi fue fundado en 1761 por Ivan Mosolov para albergar al personal de una fábrica de acero en las orillas del río Ufaaleka.​ En 1774, los trabajadores de la fábrica participaron en la rebelión de Pugachov, durante los combates la fábrica fue capturada y quemada. La fábrica comenzó a producir en 1776, pero el poblado no fue restaurado hasta 1791.​ En febrero de 1907, los bolcheviques habían establecido una organización del POSDR, que se ha convertido en la tercera más grande en los Urales formada por más de 500 trabajadores. De marzo a octubre de 1917 en el pueblo se crea el Soviet de diputados obreros, los sindicatos y los guardias rojos. En julio de 1918 fue capturada por los checos. El 15 de julio de, 1919, el asentamiento fue liberado por el Ejército Rojo. Más concretamente, por regimiento de infantería número 39 de la Quinta División de infantería de 2º ejército del frente oriental bajo el mando SV Domolazova. Desde noviembre de 1923, Verjni Ufaléi era una pequeña ciudad del distrito de Ufa del distrito de Sverdlovsk de la región de los Urales. Alcanzó el estado de comuna urbana en 29 de agosto de 1928. La puesta en marcha, en 1933 , de una fundición de níquel para procesar el mineral local aceleró su desarrollo, por lo que a Verjni Ufaléi se le otorgó el estatus de ciudad en 26 de abril de 1940. El 9 de febrero de 1944 Verjni Ufaléi recibió el estatus de ciudad de subordinación regional. Economía Los alrededores de Verjni Ufaléi son ricos en depósitos minerales (minerales de níquel y hierro, mármol, arcilla refractaria). La economía de la ciudad y las áreas circundantes depende en gran medida de las fábricas metalúrgicas, como "UZMM" (Ufaley Metalúrgica Maquinaria Obras) y " Ufaleynickel ". Esta última, en particular, es la planta más antigua de níquel Rusia y la empresa industrial más grande de la ciudad, responsable del 75% del volumen total de los bienes producidos y gran parte del empleo de la ciudad. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Verjni Ufaléi.