NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Уралан

ФК «Урала́н» (рос. Уралан) — російський футбольний клуб з міста Еліста. Вперше заснований у 1958, реанімувався після припинення існування двічі — у 2005 та 2014 роках. Історія клубу ФК «Уралан» (1958–2004) Клуб було засновано у 1958 році на підприємстві «Автобаза № 9» тресту «Калмстрой». Назва «Уралан» в перекладі з калмицької означає «вперед». Команда брала участь у внутрішніх змаганнях Калмикії, де була незмінним чемпіоном та володарем кубку аж до 1966 року, доки не розпочала виступи у класі «Б» чемпіонату СРСР. Найвищим досягненням клубу стало «срібло» другої ліги у останньому чемпіонаті СРСР, завдяки чому свої виступи у новоствореному чемпіонаті Росії «Уралан» розпочав з першої ліги. У 1997 році, здобувши «золото» першого дивізіону, клуб отримав право на участь у вищій лізі. Найкращий результат в «еліті» «Уралан» продемонстрував у 1998 році, посівши за підсумками сезону 7-ме місце. В чемпіонаті 2000 року команда фінішувала останньою і наступний сезон провела у першому дивізіоні, однак посівши за підсумками сезону друге місце, знову здобула путівку наверх. Втім, вже за роки елістинці спочатку вилетіли з «вишки», а згодом зіштовхнулися і з серйозними фінансовими проблемами. Гравці почали залишати клуб і зрештою дійшло навіть до того, що тренерський штаб не міг виставити на гру повноцінний стартовий склад. Відмовившись від подальшої участі у змаганнях, «Уралан» був позбавлений ліцензії. ФК «Еліста» (2005–2006) Клуб було створено у 2005 році на базі розформованого «Уралану». Більшість гравців новоствореної команди були вихованцями місцевої футбольної школи. У 2005 році «Еліста» розпочала виступи у зоні «Південь» ЛФЛ, де зайняла за підсумками сезону друге місце. Після клопотання ЛФЛ РФС та ПФЛ ухвалили рішення надати команді додаткове місце в зоні «Південь» другого дивізіону ПФЛ та видали клубу професійну ліцензію. У 2006 році «Елісту» було виключено з членів ПФЛ по ходу змагань (після завершення 18 турів). В 14 матчах, що залишилися, клубу було зараховано технічну поразку з рахунком 0:3. На цьому існування «Елісти» припинилося. ФК «Уралан» (2014-дотепер) 18 травня 2014 року футбольний клуб «Уралан» було відтворено та заявлено до Зони ПФО-ПКФО третього дивізіону чемпіонату Росії. В дебютному сезоні команда посіла 7-ме місце серед 11-ти учасників. Відомі гравці Повний список гравців «Уралана», статті про яких містяться у Вікіпедії, дивіться тут. Відомі тренери Повний список тренерів «Уралана», статті про яких містяться у Вікіпедії, дивіться тут. Примітки Посилання Фан-клуб ФК Уралан (рос.) . 10 вересня 2015. Архів оригіналу за 11 січня 2016. Процитовано 10 вересня 2015. Профіль клуба (рос.) . Офіційний сайт ЛФЛ Росії. 10 вересня 2015. Архів оригіналу за 27 листопада 2015. Процитовано 10 вересня 2015.
Bestráshnaya

Bestráshnaya (del ruso: Бесстрашная) es una stanitsa del raión de Otrádnaya del krai de Krasnodar, en Rusia. Está situada en un área montañosa y boscosa de las vertientes septentrionales del Cáucaso Norte, en la cabecera del río Kamyshevaya, afluente del curso superior del Río Chamlyk, afluente del río Labá, 34 km al sudoeste de Otrádnaya y 192 km al sureste de Krasnodar, la capital del krai. Tenía 637 habitantes en 2010.​ Es cabeza del municipio Bestráshnenskoye. Historia La localidad fue fundada en 1859. En 1917 contaba con 4 568 habitantes. Perteneció al otdel de Labinsk del óblast de Kubán hasta 1920. Lugares de interés En la región se han hallado kurganes. En el centro de la localidad se halla un memorial con un tanque en homenaje al Héroe de la Unión Soviética Dmitri Lavrinenko, erigido en 1989. Economía En el territorio del municipio existen fuentes minerales y yacimientos de arena de cuarzo, azufre y caolín. Una gran parte de las tierras del municipio se dedica a la ganadería. Cabe destacar asimismo la apicultura y el turismo ecológico en la actividad económica de Bestráshnaya. Servicios sociales En la localidad se halla la escuela municipal de enseñanza media nº28, la escuela preescolar nº27, un punto de enfermería, un club rural y una biblioteca. Personalidades Dmitri Lavrinenko (1914-1941), oficial tanquista soviético ruso, Héroe de la Unión Soviética. Piotr Pridius (1932-2003), escritor soviético ruso. Referencias Bibliografía Основные административно-территориальные преобразования на Кубани (1793—1985 гг.) / Autores: A. S. Azarenkova, I. Y. Bondar, N. S. Vertyshova. Krasnodar: Краснодарское кн. изд-во, 1986. — 394 p. Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth y el mapa de Rusia de Yandex.ru, accesible desde este enlace. Mapa topográfico en maps.vlasenko.net (en ruso)
Бесстрашная

Бесстра́шная — станица в Отрадненском районе Краснодарского края. Административный центр и единственный населённый пункт Бесстрашненского сельского поселения. География Станица находится в верховьях реки Чамлык (правый приток Лабы), у границы горно-лесной зоны, на расстоянии 32 км к юго-западу от станицы Отрадная, административного центра района. История Основана в 1859 году. Первоначально входила в Лабинский отдел Кубанской области. Дореформенное написание названия станицы — Безстрашная. Население Численность населенияГод500550600650700750200020052010201520202025БесстрашнаяСтатистика населения.mw-chart-5bd82380a582e80be1379317746fad23fd7ad75cc647388f0bc66968dbdd2e2e983d5c5e2616b79a47e02b3bfddea12fa29e13b1998b23e9028a85c917f6da3c__zr240727-cls-1240248:hover{pointer-events:none}.mw-chart-5bd82380a582e80be1379317746fad23fd7ad75cc647388f0bc66968dbdd2e2e983d5c5e2616b79a47e02b3bfddea12fa29e13b1998b23e9028a85c917f6da3c__zr240727-cls-1240249:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-5bd82380a582e80be1379317746fad23fd7ad75cc647388f0bc66968dbdd2e2e983d5c5e2616b79a47e02b3bfddea12fa29e13b1998b23e9028a85c917f6da3c__zr240727-cls-1240250:hover{cursor:pointer}.mw-chart-5bd82380a582e80be1379317746fad23fd7ad75cc647388f0bc66968dbdd2e2e983d5c5e2616b79a47e02b3bfddea12fa29e13b1998b23e9028a85c917f6da3c__zr240727-cls-1240251:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-5bd82380a582e80be1379317746fad23fd7ad75cc647388f0bc66968dbdd2e2e983d5c5e2616b79a47e02b3bfddea12fa29e13b1998b23e9028a85c917f6da3c__zr240727-cls-1240252:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Улицы Инфраструктура В станице функционируют средняя школа № 28, детские сад № 27, отделение связи, фельдшерско-акушерский пункт, клуб, библиотека. Транспорт Ближайшая железнодорожная станция находится на расстоянии 30 км к северо-западу в посёлке городского типа Мостовской. Известные уроженцы Лавриненко, Дмитрий Фёдорович (1914—1941) — советский танковый ас, старший лейтенант, Герой Советского Союза. Придиус, Пётр Ефимович (1932—2003) — советский и российский писатель. Примечания Ссылки На сайте Отрадненского района
Malotenguínskaia

Malotenguínskaia - Малотенгинская (rus) - és una stanitsa del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la zona dels vessants septentrionals del Caucas Nord, a la vora del riu Mali Teguín (afluent de l'Urup). És a 12 km al sud d'Otràdnaia i a 219 km al sud-est de Krasnodar. Pertanyen a aquesta stanitsa els khútors de Lénina, Sankov, Udobno-Pokrovski i Khloponin.
Malotenguínskaya

Malotenguínskaya (del ruso: Малотенгинская) es una stanitsa del raión de Otrádnaya del krai de Krasnodar, en Rusia. Está situada en un área premontañosa y boscosa de las vertientes septentrionales del Cáucaso Norte, a orillas del río Mali Teguín, afluente por la izquierda del río Urup, 12 km al sur de Otrádnaya y 219 km al sureste de Krasnodar, la capital del krai. Tenía 1 574 habitantes en 2010.​ Es cabeza del municipio Malotenguínskoye, al que pertenecen asimismo Lénina, Sankov, Udobno-Pokrovski y Jloponin. Historia A partir de la década de 1860 se establecieron diversos jútores en tierras de Nadiózhnaya, en el curso inferior del río Mali Tenguín. El jútor Malotenguinski, fundado en 1914, fue elevado al rango de stanitsa en 1925. Economía La principal actividad económica es la agricultura. Cabe destacar la empresa de confección OOO Vasilisa. Servicios sociales En la localidad se halla una escuela de enseñanza media (nº18), un jardín de infancia (Ivushka), una Casa de Cultura y una cancha deportiva. Referencias Bibliografía Основные административно-территориальные преобразования на Кубани (1793—1985 гг.) / Autores: A. S. Azarenkova, I. Y. Bondar, N. S. Vertyshova. Krasnodar: Краснодарское кн. изд-во, 1986. — 394 p. Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth y el mapa de Rusia de Yandex.ru, accesible desde este enlace. Sitio del municipio en la web de raión (en ruso) Mapa topográfico en maps.vlasenko.net (en ruso) Fotografía del memorial a los caídos en la Gran Guerra Patria (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última). (en ruso) Fotografía de la Casa de Cultura (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última). (en ruso)
Малотенгинская

Малотенги́нская — станица в Отрадненском районе Краснодарского края. Административный центр Малотенгинского сельского поселения. Население станицы — 1 478 жителей. География Станица расположена в нижнем течении реки Малый Тегинь (приток Урупа), в 11 км южнее районного центра — станицы Отрадная. Улицы История Хутор Надёжный и другие хутора на месте современной станицы были поселены в 1860-х годах на землях станицы Надёжной. Хутор Малотегинский основан не ранее 1914 года, преобразован в станицы Малотегинскую (Малотенгинскую) не позже 1925 года. Население Численность населенияГод14801500152015401560158020022004200620082010МалотенгинскаяСтатистика населения.mw-chart-8de54e41e542b4f458759b457bb3c3d9e776ad625c0a7cc78b17c3de1cd4e843964c3b06dea59e52bb1c951649c81d83242170dc351a1b100dece8b3ae41438c__zr231137-cls-1189672:hover{pointer-events:none}.mw-chart-8de54e41e542b4f458759b457bb3c3d9e776ad625c0a7cc78b17c3de1cd4e843964c3b06dea59e52bb1c951649c81d83242170dc351a1b100dece8b3ae41438c__zr231137-cls-1189673:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-8de54e41e542b4f458759b457bb3c3d9e776ad625c0a7cc78b17c3de1cd4e843964c3b06dea59e52bb1c951649c81d83242170dc351a1b100dece8b3ae41438c__zr231137-cls-1189674:hover{cursor:pointer}.mw-chart-8de54e41e542b4f458759b457bb3c3d9e776ad625c0a7cc78b17c3de1cd4e843964c3b06dea59e52bb1c951649c81d83242170dc351a1b100dece8b3ae41438c__zr231137-cls-1189675:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-8de54e41e542b4f458759b457bb3c3d9e776ad625c0a7cc78b17c3de1cd4e843964c3b06dea59e52bb1c951649c81d83242170dc351a1b100dece8b3ae41438c__zr231137-cls-1189676:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Примечания Ссылки На сайте Отрадненского района
Popútnaia

Popútnaia - Попутная (rus) - és una stanitsa del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la vora esquerra del riu Urup, a 14 km al nord-oest d'Otràdnaia i a 200 km al sud-est de Krasnodar. Pertanyen a aquesta stanitsa els khútors de Berejinovski i Traktovi. Composició Berejinovski - Бережиновский (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la vora esquerra del riu Urup, davant de Gussaróvskoie, a 22 km al nord-oest d'Otràdnaia i a 199 km al sud-est de Krasnodar. Pertany a l'stanitsa de Popútnaia. Traktovi - Трактовый (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la vora esquerra del riu Urup, davant de Gussaróvskoie, a 24 km al nord-oest d'Otràdnaia i a 196 km al sud-est de Krasnodar. Pertany a l'stanitsa de Popútnaia.
Popútnaya

Popútnaya (del ruso: Попутная) es una stanitsa del raión de Otrádnaya del krai de Krasnodar, en Rusia. Está situada en la orilla izquierda del río Urup, en el lugar donde encuentra a su afluente por la izquierda, Bei-Murza-Chojrak, en la llanura al norte del Gran Cáucaso, 14 km al noroeste de Otrádnaya y 200 km al sureste de Krasnodar, la capital del krai.Tenía 5 809 habitantes en 2010​​ Es cabeza del municipio Popútnenskoye, al que pertenecen asimismo Berezhinovski y Traktovi. Historia La stanitsa fue fundada en 1856, en el contexto de la Guerra del Cáucaso, en tierras anteriormente habitadas por los adigué. Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth y el mapa de Rusia de Yandex.ru, accesible desde este enlace. Varios autores (1906, actualmente en dominio público). «Попутная». Diccionario Enciclopédico Brockhaus y Efron (en ruso). El Urup en Poputnaya en Panoramio Memorial a la Gran Guerra Patria en Panoramio Popútnaya en el Diccionario Enciclopédico Brockhaus y Efron (en ruso).
Попутная

Попу́тная — станица в Отрадненском районе Краснодарского края. Административный центр Попутненского сельского поселения. Население — 5,8 тыс. жителей (2010), второе место в районе. География Станица расположена на левом берегу реки Уруп (приток Кубани), при впадении в неё левого притока Бей-Мурза-Чупран (Чехрак). Районный центр — станица Отрадная расположена в 14 км южнее, выше по течению реки. История Для строительства станицы в 1855 году был заготовлен лес и доставлен на место строительства. Заселение станицы Попутной начато в мае и закончено в августе 1856 года. Для оказания помощи в строительстве, в ст. Попутную был прислан воинский отряд, который 20 сентября 1856 года был переведен на реку Большой Тенгинь, для строительства станицы Отрадной. Первыми поселенцами были казаки Кавказского линейного войска и малороссийские казаки. Здесь селились переселенцы из станиц Старой линии на правом берегу Кубани. Всего поселено 305 семей, в том числе: 3 семьи офицерских и 6 урядничих. Заселением и устройством станицы занимался войсковой старшина Лазарев. Всем переселенцам выдавались денежные пособия, под расписку в присутствии войскового старшины. При выдаче удерживалось на строительство церкви по 25 рублей, на собранные таким образом деньги, в 1868 году в Попутной была построена церковь. Для этого в станицу был приглашен ставропольский потомственный почётный гражданин, купец первой гильдии Николай Никитьевич Плотников, и заключён с ним контракт на постройку церквей в станицах Попутной, Бесскорбной и Отрадной. Станица входила в Лабинский отдел Кубанской области. Первая станичная школа была открыта в 1864 году. Здание деревянное, одноэтажное из 3-х комнат. Учащихся на начало XX века было около 30 человек — мальчиков казачьего сословия. В 1893 году в станице Попутной было 1157 дворов, в который проживало 7342 человек населения. В 1908 году построено новое здание станичной школы. А в 1913 году построены ещё 4 кирпичных зданий начальных школ, а построенная в 1908 году разобрана, а материал использован на строительство новых зданий. В том же 1913 году в станице Попутной открыто высшее начальное училище, где обучалось 57 учащихся, в числе которых было: 48 детей казаков и 9 прочих. Население Бо́льшая часть населения станицы — русские (86,1 %), также проживают армяне (10,1 %), украинцы (1,2 %) и др. Известные люди В станице родились: Скляров, Сергей Фёдорович (1897—1943) — генерал-майор. Феофан (Адаменко) (1885—1937) — священнослужитель Русской православной церкви. Здесь жила Соломаха, Татьяна Григорьевна (1892–1918) — русская pеволюционерка, участница Гражданской войны в России. Галерея Примечания Ссылки Официальный сайт Попутненского сельского поселения Архивная копия от 15 июня 2013 на Wayback Machine Сайт Отрадненского района: станица Попутная Архивная копия от 5 августа 2016 на Wayback Machine
Adami

Adami - Адамий (rus) - és un aül de la República d'Adiguèsia, a Rússia. Es troba a la vora de l'embassament de Krasnodar, a 8 km al sud-oest de Krasnogvardéiskoie i a 70 km al nord-oest de Maikop, la capital de la república. Pertany al municipi de Krasnogvardéiskoie.
Adami (Adygeja)

Vorlage:Infobox Ort in Russland/Wartung/Daten Adami (russisch Адамий) ist ein Dorf (aul) in Südrussland. Es gehört zur Republik Adygeja und hat 1402 Einwohner (Stand 2019). Im Ort gibt es 28 Straßen. Geographie Das Dorf liegt am Ufer des Krasnodarer Stausees, 12 km südwestlich von Krasnogwardeiskoje (dem Verwaltungszentrum des Bezirks) auf der Straße. Tschumakow ist der nächstgelegene ländliche Ort. Einzelnachweise
Adamy, Russia

Adamy (Russian: Адамий; Adyghe: Адэмый, romanized: Adəmıy) is a rural locality (an aul) in Krasnogvardeyskoye Rural Settlement of Krasnogvardeysky District, Adygea, Russia. The population was recorded in the 2021 Russian census as 1,338, but is estimated to be 1,314 as of 2024, a decrease from 1,340 in 2018. There are 28 streets. History The village was founded in 1864 during the Circassian genocide by small remnants of the Ademey tribe, of whom the village is named after. Geography The aul is located on the shore of the Krasnodar Reservoir of the Kuban River, near the mouth of the Belaya River, 12 km southwest of Krasnogvardeyskoye (the district's administrative centre) by road. Chumakov is the nearest rural locality. Demographics The aul is inhabited by indigenous Circassians (Adyghes). References
Adami

Adami (del ruso: Адамий) o Ademi (en idioma adigué: Адэмый) es un aúl del raión de Krasnogvardéiskoye en la república de Adiguesia de Rusia. Está situado a orillas del embalse de Krasnodar, 8 km al sudoeste de Krasnogvardéiskoye y 70 km al noroeste de Maikop, la capital de la república. Tenía 1 354 habitantes en 2010​ Pertenece al municipio de Krasnogvardéiskoye. Historia La localidad fue fundada en 1864​ y lleva el nombre de una de las subetnias adigué, la adamiyevtsy. Según el viajero otomano Evliya Çelebi, esta denominación proviene de la palabra turca adam, "persona".​ Entre 1922 y 1923 fue centro del distrito Shirvanski del Óblast Autónomo Adigués (Circasiano). Nacionalidades La mayoría de la población pertenece a la etnia adigué. Referencias Enlaces externos Estructura de los distritos electorales del raión de Krasnogvardéiskoye (en ruso) (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última).
Адамий

Адами́й (адыг. Адэмый) — аул в Красногвардейском муниципальном районе Республики Адыгея России. Входит в состав Красногвардейского сельского поселения. География Расположен на берегу Краснодарского водохранилища, возле устья реки Белой. История Аул Адамий основан в 1864 году и носит имя одного из небольших племенных подразделений черкесов (адыгов) — адамиевцев. По мнению турецкого путешественника Эвлии Челеби, самоназвание адамиевцев происходит от турецкого слова адам — «человек». В ауле сохранились исторические названия кварталов: Хьаткъокъохьабл — «Околоток Хатковых», Гурагохэр — «Околоток Гураговых». В 1922 — 1923 годах аул Адамий был административным центром Ширванского округа Адыгейской (Черкесской) автономной области. Население По данным Всероссийской переписи 2021 года: Улицы Примечания
Astrakhan oblast

Astrakhan oblast er en af 46 oblaster i Den Russiske Føderation. Oblasten har et areal på 49.024 km² og 946.429 (2024) indbyggere. Det administrative center i oblasten er placeret i byen Astrakhan, der har 465.990 (2025) indbyggere. Andre større byer i oblasten er Akhtúbinsk (russisk: Ахтубинск) med 34.873 (2025) indbyggere og Snamensk (russisk: Знаменск) der har 23.487 (2025) indbyggere. Geografi Mod nord grænser oblasten op til Volgograd oblast, mod vest til Republikken Kalmykija, mod øst til Kasakhstan og mod syd til Det Kaspiske Hav. Volgafloden løber igennem Astrakhan oblast og flodens delta udgør oblastens sydlige del. Den største by i oblasten er Astrakhan. Historie Guvernementet Astrakhan blev oprettet i Zar-rusland 1717 af Peter den Store og var da den sydvestlige udpost i riget. Områdets grænser har ændret sig flere gange siden. De nuværende grænser er fra i 1957. Byer Referencer Eksterne henvisninger
Óblast de Astracán

El Óblast de Astracán (en ruso: Астраханская область, tr.: Astrajánskaya óblast), también llamado Astraján, es uno de los cuarenta y ocho óblast que, junto con las veinticuatro repúblicas, nueve krais, cuatro distritos autónomos, tres ciudades federales y un óblast autónomo, conforman los ochenta y nueve sujetos federales de Rusia. Su capital es la homónima Astracán. Está ubicado en el distrito Sur limitando al este con Kazajistán, al sureste con el mar Caspio, al suroeste con Kalmukia y al noroeste con Volgogrado. Su superficie es de 49 024 km² y una población de 1 005 276 habitantes (2002). Su centro administrativo es la ciudad de Astracán y actualmente está gobernado por Aleksandr Zhilkin. Historia En 1717, el Imperio ruso creó la gubérniya (gobernatura) de Astraján, que llegaba hasta los límites del suroeste del Imperio, conocidos como el Krai (territorio) de Astraján. En el año de 1917, antes de la Revolución rusa, limitaba con las guberniyas de Sarátov, Samara y Stávropol, el óblast de Térek, los cosacos del Don y los Urales y el mar Caspio. A partir de 1919, finalizada aquella Revolución, se cambiaron en su geografía los límites del óblast en numerosas ocasiones, tomando en 1957 su forma y configuración actuales. Subdivisiones Comprende la capital provincial Astracán (directamente subordinada a la óblast como ókrug urbano) y once raiones o distritos municipales:​​ Raión de Ajtúbinsk (capital: Ajtúbinsk) Raión de Volodarski (capital: Volodarski) Raión de Yenotáyevka (capital: Yenotáyevka) Raión de Ikriánoye (capital: Ikriánoye) Raión de Kamyziak (capital: Kamyziak) Raión de Krasni Yar (capital: Krasni Yar) Raión de Limán (capital: Limán) Raión de Narimánov (capital: Narimánov) Raión de Privolzhski (capital: Nachálovo) Raión de Jarabalí (capital: Jarabalí) Raión de Chorni Yar (capital: Chorni Yar) Queda fuera de la organización territorial de la óblast la ciudad de Známensk, que forma un ókrug urbano bajo la jurisdicción federal del ZATO. Referencias
Oblast d'Astrakhan

L'oblast d'Astrakhan (en russe : Астраха́нская о́бласть, Astrakhanskaïa oblast) est un sujet fédéral russe (oblast) dont la capitale administrative est Astrakhan. Géographie Couvrant une superficie de 49 024 km2, l'oblast est frontalier avec le Kazakhstan, étant contigü à l'oblys d'Atyrau, avec lequel il partage le rivage de la mer Caspienne, à l'ouest. Le lac Baskountchak, principale source de sel de Russie, est situé dans l'oblast. Le Bolchoïe Bogdo (ru) est une montagne du raïon d'Akhtoubinsk (ru). La base de missiles balistiques de Kapoustine Iar est située également dans l'oblast. Urbanisme Voies de communciation et transports Infrastructures routières Fin 2024, selon Rosstat, la longueur totale des voies publiques dans l'oblast d'Astrakhan est de 7 183,0 km, dont 581,1 km de routes d'importance fédérale, 2 199,8 km de routes d'importance régionale et 4 402,1 km de routes d'importance locale. Histoire L'oblast est créé le 27 décembre 1943. Population et société Démographie Composition ethnique Russes 67,6 % ; Kazakhs 16,3 % ; Tatars 6,6 % ; Ukrainiens 0,9 % ; Azéris 0,9 % ; Nogaïs 0,8 % ; Tchétchènes 0,8 % ; Kalmouks 0,7 % ; Arméniens 0,6 % ; Roumains 0,6 % ; Avars 0,5 % ; Lezghiens 0,5 % ; Darguines 0,5 % ; Coréens 0,3 % ; Biélorusses 0,3 % ; autres 2,4 %. Principales villes Astrakhan, capitale ; Akhtoubinsk ; Kamyziak ; Kharabali ; Narimanov ; Znamensk. Notes et références Voir aussi Portail de la Russie