NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Asztraháni terület

Az Asztraháni terület (oroszul Астраханская область [Asztrahanszkaja oblaszty]) az Oroszországi Föderáció egyik alanya, régiója. Székhelye Asztrahán. 2010-ben népessége 1 010 073 fő volt. Földrajz Az Asztraháni terület északnyugaton a Volgográdi területtel (Oroszország), keleten Kazahsztánnal, délkeleten a Kaszpi-tengerrel, nyugaton Kalmükfölddel (Oroszország) határos. A Kelet-európai-síkságon található, a Kaszpi-tenger északnyugati partján. Északnyugati része a Kaszpi-alföldön, déli része a Kaszpi-mélyföldön fekszik. Fő folyója, a Volga keresztülfolyik a területen és itt van deltatorkolata a Kaszpi-tengerbe. A mocsaras Volga-delta természetvédelmi terület,[forrás?] vándormadarak szállásterülete. Növényzete sztyeppi-félsivatagos. Történelem A 15.-16. században itt állt fenn az Asztrahányi Kánság, melyet az oroszok 1556-ban hódítottak meg Rettegett Iván vezetésével. Népesség Nemzetiségi megoszlás A lakosság többsége orosz nemzetiségű, de más nemzetiségek is lakják, főleg kazahok és tatárok. Nemzetiségi összetétel: 2010-ben nagyon magas volt azok aránya, akik nem nyilatkoztak a nemzetiségükről (9,43%). Települések Az Asztraháni terület városai a következők: Asztrahán, a terület székhelye Znamenszk zárt város Közigazgatás és önkormányzatok Az Asztraháni terület élén a kormányzó áll: Alekszandr Alekszandrovics Zsilkin: 2004 – 2018. szeptember 26. Hivatali idejének lejárta előtt áthelyezését kérte másik munkaterületre. Szergej Petrovics Morozov: 2018. szeptember 26. – 2019. június 5. – a kormányzói feladatokat ideiglenesen ellátó megbízott. Kevesebb mint kilenc hónap után Putyin elnök leváltotta (hivatalosan: saját kérésére felmentette) hivatalából. Igor Jurjevics Babuskin: 2019. június 5. – a kormányzói feladatokat ideiglenesen ellátó megbízott. A 2019. szeptember 8-i választáson kormányzóvá választották. Beiktatták hivatalába: szeptember 17-én. Járások A járások és 2010. évi népességük: A terület székhelye, Asztrahán területi jogú, szövetségi jelentőségű város, önálló közigazgatási egység. Jegyzetek Források A 2010. évi összoroszországi népszámlálás eredményei Archiválva 2016. március 25-i dátummal a Wayback Machine-ben
Obwód astrachański

Obwód astrachański (ros. Астраханская область) – jednostka administracyjna Federacji Rosyjskiej. Geografia Obwód astrachański na południu ograniczony jest przez Morze Kaspijskie, na zachodzie graniczy z Kałmucją, od północy z obwodem wołgogradzkim, od wschodu z Kazachstanem. Historia W późnym średniowieczu obszar przynależał do Złotej Ordy. W wyniku jej rozpadu w połowie XV w. powstał Chanat Astrachański – państwo tatarskie ze stolicą w Astrachaniu. Jego teren obejmował dorzecze dolnej Wołgi i stepy północnego Kaukazu. W 1556 chanat został podbity przez Iwana Groźnego i przyłączone do Rosji. Tablice rejestracyjne Tablice pojazdów zarejestrowanych w obwodzie astrachańskim mają oznaczenie 30 w prawym górnym rogu nad flagą Rosji i literami RUS. Podział administracyjno-terytorialny W obwodzie astrachańskim funkcjonuje 170 gmin, w tym 2 okręgi miejskie (jeden z nich stanowi miasto zamknięte), 11 rejonów miejskich, 11 osiedli miejskich i 146 osad wiejskich. Okręgi miejskie Okręg miejski miasto Astrachań Okręg miasta zamkniętego Znamiensk Rejony miejskie Rejon achtubinski, centrum administracyjne miasto Achtubinsk; powierzchnia (w km kw.) 7 810; Rejon wołodarski, centrum administracyjne osiedle Wołodarskij; powierzchnia (w km kw.) 3 883; Rejon jenotajewski, centrum administracyjne wieś Jenotajewka; powierzchnia (w km kw.) 6 300; Rejon ikrianinski, centrum administracyjne wieś Ikrianoje; powierzchnia (w km kw.) 1 950; Rejon kamyziakski, centrum administracyjne miasto Kamyziak; powierzchnia (w km kw.) 3 493; Rejon krasnojarski, centrum administracyjne wieś Krasnyj Jar; powierzchnia (w km kw.) 5 260; Rejon limanski, centrum administracyjne osiedle miejskie Liman; powierzchnia (w km kw.) 2 100; Rejon narimanowski, centrum administracyjne miasto Narimanow; powierzchnia (w km kw.) 6 100; Rejon nadwołżański, centrum administracyjne wieś Naczałowo; powierzchnia (w km kw.) 841; Rejon charabalinski, centrum administracyjne miasto Charabali; powierzchnia (w km kw.) 7 100; Rejon czernojarski, centrum administracyjne wieś Czornyj Jar; powierzchnia (w km kw.) 4 200. Miasta o znaczeniu rejonowym Achtubinsk, 38507 mieszkańców; Narimanow, 11196 mieszkańców; Kamyziak, 16219 mieszkańców; Charabali, 18041 mieszkańców; Miejscowości o liczbie mieszkańców ponad 5 000 Astrachań; Achtubinsk; Znamiensk; Charabali; Kamyziak; Krasnyj Jar; Narimanow; Wołodarskij; Ikrianoje; Liman; Wierchnij Baskunczak; Czornyj Jar; Jenotajewka; Krasnyje Barrikady; Starokuczerganowka; Kapustin Jar; Naczałowo; Sasykoli; Nikolskoje. Ludność Skład narodowościowy według danych z 2010 roku: Rosjanie - 67,6% Kazachowie - 16,3% Tatarzy - 6,6% Ukraińcy - 0,9% Azerowie - 0,9% Nogajowie - 0,9% Czeczeni - 0,8% Kałmucy - 0,7% Ormianie - 0,6% Romowie - 0,6% Przypisy Linki zewnętrzne portal władz obwodu
Oblast de Astracã

O Oblast de Astracã (russo: Астраханская область, tr. Astrakhanskaia oblast) é uma divisão federal da Federação da Rússia. A sua capital administrativa é a cidade de Astracã. Tem uma área total de 44 100 km² e uma população de 1 010 073 habitantes, de acordo com o censo populacional de 2010. Referências
Regiunea Astrahan

Regiunea Astrahan (în rusă Астраха́нская о́бласть, transliterat: Astrahanskaia oblast) este un subiect federal al Rusiei (o regiune (oblast)). Se învecinează la vest cu Kalmîkia. Geografia Ora locală Regiunea Astrahan se află pe fusul orar al Moscovei (MSK/MSD). Difereanța față de UTC +0300 (MSK)/+0400 (MSD). Împărțirea administrativă Populația În conformitate cu rezultatele recensământului din 2002, Regiunea Astrahan avea 1.005.276 locuitori, în creștere față din 1989, când au fost recenzați 998.114 locuitori. Grupuri etnice: În 2002, în conformitate cu rezultatele recensământului din 2002, compoziția etnică a regiunii era următoarea: ruși 69,69% • kazahi 14,21% • tătari 7,02% • ucraineni 1,25% • ceceni 1,00% • azeri 0,82% • calmâci 0.71% • armeni 0,63% • și mai mute grupuri etnice sub 0,5% fiecare. 0,29% dintre locuitorii regiunii nu și-au declarat nicio naționalitate. Istoria Gubernia Astrahan a Imperiului Rus a fost creată în 1717. La vremea acea, regiunea se afla la extremitatea de sud-vest a imperiului și mai era cunoscută ca Ținutul (Kraină) Astrahan. În 1917, gubernia era mărginită de guberniile Saratov, Samara și Stavropol, de Ținutul cazacilor de pe Don, Ținutul cazacilor din Ural, Regiunea Terek și de Marea Caspică. Gubernia se întindea în Stepa Calmîcă și în cea Kîrkîză. Din 1919, granițele Regiunii Astrahan s-a schimbat de multe ori. Formele de azi se păstrează din 1957. Vezi și Hanatul Astrahanului Note Bibliografie "Aстраханская область. Справочник по административно-территориальному делению, 1918-1983 гг (Regiunea Astrahan. Ghidul subdiviziunilor administrativ-teritoriale, 1918-1983", Volgograd, 1984. (ru ) Legături externe ru Pagina oficială a Regiunii Astrahan Arhivat în 25 iunie 2014, la Wayback Machine. ru Geografia Regiunii Astrahan ru Cartea memoriei victimelor represiunilor politice a Regiunii Astrahan Arhivat în 28 septembrie 2007, la Wayback Machine., o listă de 10.955 persoane care au suferit în Regiunea Astrahan în 1918-1986.
Astrahanska oblast

Astrahanska oblast (rusko Астраха́нская о́бласть) je oblast v Rusiji v Južnem federalnem okrožju. Na severu meji z Volgograjsko oblastjo, na vzhodu s Kazahstanom, na jugu na Kaspijsko jezero in na zahodu z republiko Kalmikijo. Ustanovljena je bila 27. decembra 1943. Sklici
Астраханска област

Астраханска област (рус. Астраханская область) је конститутивни субјект Руске Федерације са статусом области на простору Јужног федералног округа у европском делу Русије. Административни центар области је град Астрахан. Етимологија Област носи име по административном центру Астрахану. Претпоставља се да је град настао око друге половине XIII века, на месту старих насеља сарматских племена од којих је најпознатије било племе Аси (понегде Аши, Аџи или Хаџи). За време Златне хорде, због својих војних заслуга, становници ових насеља од хана добијају писмо — тархан, којим се ослобађају обавеза према држави. Већ који век касније, место се назива Аџитархан, Аштрархан и коначно Астрахан. Становништво Види још Административна подела Русије Референце Спољашње везе
Astrachan oblast

Astrachan oblast (ryska: Астраханская область, Astrachanskaja oblast) är ett oblast i södra Ryssland vid Kaspiska havet med en yta på 44 100 km² och cirka 1 miljon invånare. I norr gränsar man till Volgograd oblast, i väster till Kalmuckien, i öster till Kazakstan och i söder till Kaspiska havet. Astrachan oblast genomkorsas av Volgafloden vars delta utgör regionens södra del. Huvudstad och största stad är Astrachan. Historia Guvernementet Astrachan skapades inom Tsarryssland 1717 av Peter den store och var då den sydvästra utposten av riket. Regionens gränser har ändras ett flertal gånger sedan dess. De nuvarande är från 1957. Demografi Etniska grupper Vid 2010 års folkräkning fanns följande folkgrupper i oblastet: Ryssar 67,6% Kazaker 16,3% Tatarer 6,6% Ukrainare 0,9% Nogajer 0,8% Tjetjener 0,8% Azerer 0,9% Kalmucker 0,7% Armenier 0,6% Romer 0,6% Avarer 0,5% Lezginer 0,5% Darginer 0,5% Vitryssar 0,3% Övriga 2,4% 95 217 personer finns registrerade i folkräkningen utan etnisk tillhörighet. Troligen har dessa en genomsnittlig fördelning mellan folkgrupperna och påverkar statistiken obetydligt. Födda (2008): 14 200 (14,2 per 1 000 inv) Avlidna (2008): 13 660 (13,6 per 1 000 inv) [1] Se även Astrachankhanatet Källor Artikeln bygger delvis på uppgifter från engelskspråkiga Wikipedia. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Astrachan oblast.
Sotxi

Sotxi - Сочи (rus); სოჭი (georgià) és una ciutat russa al krai de Krasnodar, prop de la frontera amb Abkhàzia (Geòrgia). S'estén a la vora de la mar Negra amb els cims nevats de les muntanyes del Caucas com a fons. L'àrea metropolitana de Sotxi s'estén 145 quilòmetres al llarg de la costa, i és la més llarga del continent i la segona més llarga de tot el món. El 1989 tenia censats 336.514 habitants, que van baixar a 328.809 al cens del 2002. La ciutat va ser la seu dels Jocs Olímpics d'Hivern de 2014. Meteorologia Sotxi gaudeix d'un dels hiverns més suaus de tot Rússia (+5,9 °C al gener) i a l'agost les màximes són de 27 °C. La pluviometria anual és molt alta, amb 1.400 mm. Stalin hi tenia una datxa i es va convertir oficiosament en la capital soviètica d'estiu. Religió Abans de 1864, la ciutat de Sotxi era predominantment musulmana, habitada pels circassians, també anomenats adigis. Al nord, els adigis suposaven la cultura dominant. Actualment, després del genocidi adigi organitzat per l'exèrcit de l'Imperi Rus al segle xix, el municipi és predominantment cristià, malgrat que encara resideixen entorn de vint mil musulmans, la majoria adigis, turcs i tàtars. Tot i així, no existeix cap mesquita a Sotxi, i la més propera està situada a 60 km al nord del centre urbà, a la petita localitat de T'hagapsh. Més recentment, l'any 2009 el president Dmitri Medvédev va prometre la construcció d'una mesquita a la ciutat per tal que els musulmans poguessin disposar d'un recinte permanent dedicat al culte. El permís oficial però, encara no ha estat donat. Referències Enllaços externs Sotxi - Lloc web oficial
Sotji

Sotji (russisk: Сочи, tr. Sotji) er en russisk kurby ved Sortehavet for foden af Kaukasusbjergene med Europas højeste bjerg Elbrus, 5.648 m. Sotji har 445.149 (2025) indbyggere og ligger i Krasnodar kraj. Der er en international lufthavn (Adler), havn med skibsforbindelser til bl.a. Middelhavet og jernbaneforbindelser til resten af Rusland. Byen blev grundlagt 1838 under navnet Aleksandrija, men fik i 1896 sit nuværende navn. Allerede i sovjettiden udviklede byen sig til et kur- og badested, hvor bl.a. Stalin lod opføre en datja. I 2014 blev vinter-OL afholdt i Sotji. Klima Sotji og omegn har et fugtigt subtropisk klima og har det varmeste klima i Rusland. Sne er yderst sjældent, da gennemsnitstemperaturen i koldeste måned er +7 °C, i juli er gennemsnitstemperaturen + 24 °C. Somrene er lange og varme, hvilket sammen med kildevæld, grønne bjerge og strande gavner byens turisterhverv. Vandtemperaturen i Sortehavet er 24,1 °C i august. Seværdigheder og kultur Der er mange hoteller, sanatorier og mineralbade i Sotji. Vegetationen er subtropisk med palmer, blomster og parker herunder "Riviera" parken med magnolietræer, der er plantet af kosmonauter. Syd for centrum findes den berømte Dendrary Botaniske Have med mange eksotiske planter bl.a. 24 forskellige palmearter. Nordvest for byen i mikrorajonen Dagomys ligger flere teplantager, blandt andet Dagomystjaj, og nord for byen på bjergskråningerne finder man det kaukasiske biosfærereservat, der med sin enestående natur er optaget på UNESCOs Verdensarvsliste. I dette naturreservat finder man bl.a. naturlige bestande af 85 meter høje nordmannsgraner (Abies nordmanniana), ægte kastanjer (Castanea sativa), stedsegrønne træer almindelig buksbom (Buxus sempervirens), kaukasisk eg (Quercus macranthera), orientalsk bøg (Fagus sylvatica subsp. orientalis), orientalsk gran (Picea orientalis), orientalsk avnbøg (Carpinus orientalis) og kaukasisk lind (Tilia dasystyla). Hver sommer afholdes i Sotji filmfestivalen "Kinotawr", og af andre kulturtilbud kan nævnes et Delfin-Teater samt mange sportsfaciliteter: tennis, fodbold, svømning. Der findes bl.a. et kendt cirkus samt teater for børn . Sotji har gode skisportsfaciliteter, der var grundlaget for, at IOC den 5. juli 2007 tildelte værtskabet for vinter-OL 2014, efter en anbefalingstale af den russiske præsident Vladimir Putin. Vintersportsanlæggene ligger i bjergene bl.a. ved Krasnaja Poljana, hvor man finder sneen. Ærkeenglen Mikaels Katedral, tegnet af Kaminski, blev bygget 1873-91. Venskabsbyer Kulturel betydning Sangen Korotje af bandet Leningrad er en hyldest til Sotji. Referencer Eksterne henvisninger Turistattraktioner i Sotji Arkiveret 6. marts 2014 hos Wayback Machine (engelsk)
Soči

Soči (ruski: Со́чи, abhazijski: Шəача, adigejski: Шъачэ) je grad u Krasnodarskom kraju u Ruskoj Federaciji. Grad se nalazi na obali Crnog mora i jedno od omiljenih ljetovališta u Rusiji. Blizu je granica s Gruzijom, odnosno Abhazijom. Prema popisu stanovništva iz 2010. u gradu je živjelo 343.285 stanovnika. Neslužbeno se Soči naziva lječilišnom prijestolnicom Rusije. Soči je bio domaćinom Zimskih olimpijskih igara 2014. i bio je jedan od domaćina gradova u kojem se odigralo svjetsko prvenstvo u nogometu 2018. godine. Zemljopisni smještaj Zemljopisni položaj mu je 43° 35′ 7" sjeverne zemljopisne širine i 39° 43′ 13" istočne zemljopisne dužine. Površine je 3502 km četvorna. Nalazi se na crnomorskoj obali Sjevernog Kavkaza. Klima u Sočiju je izvanredna: blage zime i duga ljeta. U blizini grada i kupališta na Crnom moru postoje i toplice, tako da grad posjećuje oko 4 milijuna turista godišnje. Ljeti se održava i filmski festival. Soči leži u jednom izuzetnom predjelu u blizini Kavkaza. S plaža se vide vrhovi planina stalno pokrivenih snijegom. U samom gradu primjetna je sutropska vegetacija. Grad je pun parkova i arhitekture u staljinističkom stilu. Stanovništvo Broj stanovnika: 343,285 (2010.). Aglomeracija grada Sočija ima 410,987 stanovnika. Stanovnici su Rusi, Armenci, Ukrajinci, Gruzijci, Grci i Adigejci. Povijest i gospodarstvo Grad je utemeljen 1838. Do 1839. se zvao Aleksandrija (Александрия), do 1864. Navaginskoje (Навагинское), a do 1896. Dahovskij (Даховский). Status grada je dobio 1917. godine. Od 6. do 15. stoljeća, oblast kasnijeg grada Soči pripadala je pravoslavnoj kraljevini Abhaziji. Još uvijek se mogu naći tragovi jedne bizantske bazilike iz 11. stoljeća. Od 15. stoljeća, ovu oblast su osvojili Turci. Konačno, poslije uspješnog rata protiv Turaka, ova oblast ugovorno je prešla pod rusku vlast 1829. godine. Soči je osnovan 1838. godine pod imenom Aleksandrija kao vojna utvrda. 1896. naselje je dobilo rang grada i današnje ime. U Sovjetskom Savezu grad se razvijao kao turističko mjesto, naročito nakon što je Staljin u blizini podigao svoju daču. Vanjske poveznice Сочи — официальный сайт Arhivirana inačica izvorne stranice od 17. lipnja 2019. (Wayback Machine) Službene stranice Официальный курортный сайт администрации города Сочи Arhivirana inačica izvorne stranice od 20. travnja 2003. (Wayback Machine) Službene lječilišne stranice grada Sočija Сочи 2014 Город — кандидат на проведение зимней Олимпиады Официальный сайт администрации Центрального района города Сочи Arhivirana inačica izvorne stranice od 28. prosinca 2009. (Wayback Machine) Službene stranice gradske uprave
Soci

Soci (în rusă Сочи) este un oraș situat în partea de vest a Federației Ruse, în Regiunea Krasnodar, pe litoralul estic al Mării Negre, în apropierea Republicii Georgia. Așa-numitul "Mare Soci" are o populație de cca 328.809 mii de locuitori (2002), inclusiv cca 135 mii de locuitori în orașul propriu-zis (sectorul administrativ central) și cca 265 mii în sectoarele administrative Hosta, Adler și Lazarevskoie. Orașul a fost fondat în anul 1838. Actualmente este cea mai importantă stațiune balneară și de agrement din Rusia, fiind "capitala" neoficială a "Rivierei caucaziene". Printre obiectivele turistice majore ale orașului se numară Parcul-dendrariu, realizat la începutul secolului trecut în jurul unei foste reședințe de vacanță a familiei imperiale. Istoric Olimpiada de Iarnă din 2014 În iunie 2006, președintele Comitetului Internațional Olimpic Jacques Rogge a anunțat că a ales ca Soci să fie una dintre finalistele pentru găzduirea Jocurilor Olimpice de iarnă din 2014. Pe 4 iulie 2007, s-a anunțat că Soci va găzdui Jocurile Olimpice de Iarnă din 2014, învingând astfel candidaturile orașelor Salzburg, Austria și PyeongChang, Coreea de Sud. Guvernul rus s-a angajat să investească 12 miliarde de dolari, dintre care 60% din surse guvernamentale și 40% din surse private pentru a finanța Jocurile Olimpice de Iarnă din 2014. "În mod trist, candidatura olimpică a fost folosită de către companiile de construcții pentru a pune mâna pe cel mai valoros teren," a declarat conducătorul Greenpeace Rusia, Mikhail Kreindlin.[1] "Ultima dată când guvernul rus s-a uitat la problemă, în ianuarie 2007, nu au menționat candidatura olimpică. Pur și simplu au declarat că terenul se poate utiliza pentru infrastructura socială, de unde și intenția clară de a încerca înșfăcarea lui de către hotelurile elitiste și cluburile de golf, fără a avea nimic de-a face cu Olimpiada." Putin a pus o presiune foarte mare pe firmele de construcție care au lucrat zi și noapte pentru a pregăti Soci-ul, după cum a declarat St. Petersburg Times.[2] “Ar fi o greșeală imensă să nu luăm în considerare ceea ce gândesc organizațiile de protecție a mediului,” a declarat Putin. “Ne vom asigura că reprezentanții firmelor de construcție țin legătura cu ecologiștii, care și-au exprimat îngrijorarea asupra impactului pe care lucrările îl vor avea asupra Parcului Național Soci, din munții Caucazului de Nord". Olimpiada din 2014 a fost prima Olimpiadă de Iarnă găzduită de Rusia și cea de-a doua oară când Rusia a găzduit Jocurile Olimpice. În timpul Uniunii Sovietice, Moscova a găzduit Jocurile Olimpice de Vară din 1980. Galerie de imagini Referințe Vezi și Listă de orașe din Rusia Legături externe Site Oficial al Primăriei de Sotschi-Information FOTO 51 de miliarde de dolari aruncate pe apa sâmbetei: cum arată Soci la o lună după Jocurile Olimpice de Iarnă, 28 martie 2014, Amir Kiarash, Adevărul
Soči, Rusija

Soči (rusko Со́чи) je rusko pristaniško in letoviško mesto, ki leži ob severni obali Črnega morja ter pod kavkaškim gorovjem v Krasnodarskem okraju. V mestu danes živi približno 340.000 prebivalcev. Glavna gospodarska dejavnost je turizem (poleti morski turizem, pozimi smučarski turizem). Mesto, ustanovljeno leta 1864, se je naglo začelo razvijati v času Stalinove vladavine, ki je imel tam svojo podeželsko hišo, danes priljubljeno turistično točko. Mesto je pobrateno z ameriškim mestom Long Beach, italijanskim mestom Rimini, turškim mestom Trabzon... Šport V mestu deluje teniška šola, iz katere sta izšla mdr. Jevgenij Kafelnikov in Marija Šarapova. V Sočiju bo imela svojo pripravljalno bazo ruska nogometna reprezentanca. Soči je bil gostitelj zimskih olimpijskih iger leta 2014. Sklici Zunanje povezave Uradna stran mesta Soči Secrieru, Stanislav: "The 2014 Winter Olympic Games in Sochi: Implications for the Caucasus" in the Caucasus Analytical Digest No.19 Uradna stran Zimskih olimpijskih iger 2014 Arhivirano 2014-08-07 na Wayback Machine. Vremensko poročilo za Soči Vremenska napoved in podatki za Soči Arhivirano 2014-02-03 na Wayback Machine. Soči na spletišču funiq.eu
Сочи

Сочи (рус. Сочи, абх. Шəача, адиг. Шъачэ) град је на југу Русије, смештен на североисточној обали Црног мора. Налази се на територији Краснодарске покрајине, на око 1.620 км јужно од Москве, и административно је седиште Сочинског округа. Са више од пола милиона становника у агломерацији, Сочи је трећи по величини град у покрајини, одмах после Краснодара и Новоросијска. Познат је и као „летња и туристичка престоница Русије” и један је од најзначајнијих привредних, културних, туристичких и спортских центара на југу Русије. Град Сочи је био домаћин XXII зимских Олимпијских игара и Светског првенства у фудбалу 2018. године. Географија Клима Историја Од 6. до 15. века област каснијег града Сочи припадала је православној краљевини Абхазији. Још увек се могу наћи трагови једне византијске базилике из 11. века. Од 15. века ову област су освојили Турци. Коначно, после успешног рата против Турака, ова област је уговорно прешла под руску власт 1829. године. Сочи је основан 1838. године под именом Александрија као војно утврђење. 1896. насеље је добило ранг града и данашње име. У Совјетском Савезу град се развијао као туристичко место, нарочито након што је Стаљин у близини подигао своју дачу. Опис града Клима у Сочију је изванредна: благе зиме и дуга лета. У близини града и купалишта на Црном мору постоје и бање, тако да град посећује око 4 милиона туриста годишње. Лети се одржава и филмски фестивал. Сочи лежи у једном изузетном пределу у близини Кавказа. Са плажа се виде врхови планина стално покривених снегом. У самом граду приметна је суптропска вегетација. Град је пун паркова и архитектуре у стаљинистичком стилу. Становништво Према прелиминарним подацима са пописа, у граду је 2010. живело 343.285 становника, 14.476 (4,40%) више него 2002. Партнерски градови Чачак Челтнам Ментон Римини Еспо / Керч Трапезунт Парну Вејхај Сидон Лас Пињас Лонг Бич Баден-Баден Референце Спољашње везе „Сочи-Инфо. Сочи начинается здесь!”. Архивирано из оригинала 17. 08. 2005. г. Приступљено 13. 08. 2005. https://web.archive.org/web/20050818004329/http://www.sochi-kurort.ru/ https://web.archive.org/web/20170430203755/http://www.sochinew.sochi.ru/
Бурхановка (Ростовская область)

Бурхановка — хутор в Азовском районе Ростовской области. Входит в состав Калиновского сельского поселения. География Расположен в 50 км (по дорогам) южнее районного центра — города Азова. Улицы ул. ДорожнаяДорожная, ул. Октябрьская. Население Национальный состав Согласно результатам переписи 2002 года, в национальной структуре населения русские составляли 75 %. Достопримечательности В трёх километрах западнее хутора находится памятник археологии — Курганный могильник «Мечетный-2» (2 насыпи). Памятник датируется II тысячелетием до н. э. — XIV веком н. э. Решением Малого Совета облсовета № 301 от 18 ноября 1992 года могильник внесен в список объектов культурного наследия местного значения под кодом № 6100290000. Примечания