NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Anapa Urban Okrug

Anapa Urban Okrug (Russian: городско́й о́круг Ана́па) is a municipal formation (an urban okrug) in Krasnodar Krai, Russia, one of the seven urban okrugs in the krai. Its territory comprises the territories of two administrative divisions of Krasnodar Krai — Anapsky District and the Town of Anapa. The area of the urban okrug is 981.86 square kilometers (379.10 sq mi). The municipal formation was established on September 16, 1996. Urban okrug status was granted to it by the Law of Krasnodar Krai #676-KZ of April 1, 2004. References Notes Sources Законодательное Собрание Краснодарского края. Закон №676-КЗ от 1 апреля 2004 г. «Об установлении границ муниципального образования город-курорт Анапа и наделении его статусом городского округа», в ред. Закона №1756-КЗ от 3 июня 2009 г «О внесении изменений в некоторые законодательные акты Краснодарского края об установлении границ муниципальных образований». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Кубанские новости", №64–65, 17 апреля 2004 г. (Legislative Assembly of Krasnodar Krai. Law #676-KZ of April 1, 2004 On Establishing the Borders of the Municipal Formation of the Resort City of Anapa and on Granting It the Status of an Urban Okrug, as amended by the Law #1756-KZ of June 3, 2009 On Amending Several Legislative Acts of Krasnodar Krai on Establishing the Borders of the Municipal Formations. Effective as of the day of the official publication.). Совет муниципального образования город-курорт Анапа. Решение №544 от 16 апреля 2015 г. «О принятии Устава муниципального образования город-курорт Анапа». Вступил в силу после официального опубликования, за исключением отдельных положений, вступающих в силу в иные сроки. Опубликован: "Анапское Черноморье", №62–66, 30 мая 2015 г. (Council of the Municipal Formation of the Resort Town of Anapa. Decision #544 of April 16, 2015 On Adopting the Charter of the Municipal Formation of the Resort Town of Anapa. Effective as of after the official publication, with the exception of clauses which take effect on different dates.). External links Media related to Anapa Municipality at Wikimedia Commons Official website (in Russian)
Ciudad-balneario de Anapa

La ciudad-balneario de Anapa (del ruso: Город-курорт Анапа) es una de las siete unidades municipales con estatus de ciudad independiente u ókrug urbano del krai de Krasnodar, en Rusia. Está situado en el área occidental del krai. Limita al sur con el territorio de la ciudad de Novorosíisk, al oeste con el mar Negro, al norte con el raión de Temriuk y al este con el raión de Krymsk. Tiene una superficie de 981.86 km² y 147 184 habitantes. Su centro administrativo es Anapa. El distrito se halla en las vertientes occidentales del Cáucaso, en la orilla nororiental del mar Negro. Su altura máxima son 439 m y la media es de 24 m. Los principales ríos que discurren por el territorio de la ciudad son el río Gostagaika y el río Sukko. El río Chekon baña el nordeste del distrito. El curso del río Kubán y el de uno de sus distributarios del delta, el Stáraya Kubán, forma su frontera al norte. El noroeste del raión está ocupado por el limán de Vítiazevo. Historia Como resultado de una reforma administrativa en 2006 la ciudad de Anapa y el raión de Anapa se asociaron creando la actual unidad municipal con estatus de ókrug urbano. El raión de Anapa sigue manteniendo su estructura dentro de la asociación. División administrativa El raión se divide en 1 municipios urbano y 10 municipios rurales, que engloban 50 localidades. *Los centros administrativos están resaltados en negrita. Transporte Por el territorio del distrito pasa un ramal (cuya terminal es Anapa) del ferrocarril Krymsk-Port Kavkaz. Asimismo pasa por la región la carretera M25 Novorosíisk-Port Kavkaz. Junto a Vítiazevo se halla el aeropuerto de Anapa-Vítiazevo. Véase también Raión de Anapa Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth y el mapa de Rusia de Yandex.ru, accesible desde este enlace. Portal oficial de la ciudad balneario (en ruso). En el portal del krai (en ruso). División administrativa (en ruso)
Анапски градски округ

Анапски градски округ (рус. Муниципальное образование город-курорт Анапа) административно-територијална је јединица другог нивоа и општинска целина са статусом градског округа смештена у западном делу Краснодарске покрајине, односно на југозападу европског дела Руске Федерације. Једна је од седам општина са статусом градског округа у Покрајини. Административни центар округа и његово највеће и најважније насеље је град Анапа. Према подацима националне статистичке службе Русије за 2017. на територији округа живело је 186.127 становника или у просеку 189,57 ст/km². Површина округа је 981,86 km². Географија Анапски градски округ се налази у западном делу Краснодарске покрајине и једна је од шест општинских јединица у покрајини са излазом на црноморску обалу. Са површином територије од 981,86 km² једна је од мањих административних јединица у покрајини. Граничи се са Темрјучким и Кримским рејоном на северу и истоку, односно са Новоросијским градским округом на југоистоку, док је на западу и југу обала Црног мора. У рељефу округа издвајају се два подручја, северни и западни део има равничарски степски карактер, док надморска висина постепено расте идући ка југозападу и југу где прелази у подгорине Великог Кавказа (надморске висине до 550 метара). Уз северозападну обалу налазе се полуслани Кизилташки и Витјазевски лиман. Најважнији водоток је река Гостагајка која се улива у Витјазевски лиман, док су све остале реке знатно мањих димензија. западним делом рејона пролази деоница аутопута А290 који повезује Новоросијск са Кримом преко Кримског моста, док се у северном делу рејона налази Анапски аеродром. Најважнија привредна делатност у округу је туризам. Историја Анапски градски округ формиран је 2006. године и настао је спајањем дотадашњег Анапског општинског рејона и града Анапе. На тај начин је дотадашњи Анапски рејон, основан још 1923. престао да постоји као засебна административна јединица. Демографија и административна подела Према подацима са пописа становништва из 2010. на територији округа живело је укупно 129.260 становника, док је према процени из 2017. ту живело 186.127 становника, или у просеку око 189,57 ст/km². По броју становника Анапски градски округ заузима пето место у Покрајини, са уделом у укупној покрајинској популацији од 3,32%. Напомена:* Подаци се односе искључиво на тадашњи Анапски рејон и не укључују град Анапу. На територији округа се налазе укупно 52 насељена места административно подељена на 10 другостепених општинских округа округа. Административни центар округа и његово највеће насеље је град Анапа у ком живи око 75.000 становника. Већа насеља су још и станице Анапскаја (16.100) и Гостагајевскаја (9.900), те села Витјазево (8.000), Супсех (6.700) и Цибанобалка (око 5.400 становника). Види још Краснодарска Покрајина Анапа Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Анапський район

Ана́пський райо́н — адміністративна одиниця на півдні Росії. Розташований в південно-західній частині Краснодарського краю. Має кордони з Кримським і Темрюцьким адміністративними районами, а також містом Новоросійськ. Межі і площа району Природними кордонами на півночі є плавнева смуга старого річища Кубані, на заході — Чорне море, на півдні і сході — підведені над рівниною південні пасма Кавказького хребта. Площа району 1390 км², населення 57 тис. осіб. Рельєф місцевості пересічений: рівнинні ділянки перемежовуються, з одного боку, плавневими низовинами, з другого — височинами передгір'я Кавказу. Клімат Близькість Чорного моря обумовлює підвищену вологість повітря і рівний річний хід температур. Середня річна температура повітря +11,9°, середньомісячна температура січня +1,1°, середньомісячна температура липня +23,4°. Останні приморозки спостерігаються 3-5 квітня, а перші 9-10 листопада. Безморозний період 218 днів. Відносна вологість повітря 70-80%. Протягом року тільки 28-30 безвітряних днів, а решту часу дмуть північно-східні вітри. У січні, лютому і березні 1969 року спостерігалися сильні пилові бурі. Опади, річки, ґрунти Анапський район відноситься до зони недостатнього зволоження. Середня річна кількість опадів 417 мм. Опади випадають у вигляді дощу, сніг буває рідко. По території району протікають невеликі річки: Гостагайка, Анапка, Сукко тощо; є озеро Чембурське, лимани: Витязевський, Кизилтаський, Бугазький, Анапський. Переважаючі ґрунти: перегнойно-карбонатні (південна і північно-східна частина району), бурі лісові ґрунти (лівобережжя Сукко), приморські піщані (по всьому району уздовж берега моря), болотні (плавнева зона), передкавказькі слабокарбонатні і карбонатні чорноземи. Рослинний і тваринний світ Ліси району складаються з буку, граба, дуба, берези, клена. З представників тваринного світу характерні лисиця, борсук, дикий кабан, сарна, ондатра. Копалини, промисловість Корисні копалини: будівельні матеріали, мінеральна вода (семігорська), природний газ, лікувальні грязі (Чембурське озеро). Основна галузь сільськогосподарського виробництва - виноградарство. Окрім виноградарства, господарства району виробляють зернові, овочі, соняшник, тютюн, плодові культури. Промисловість пов'язана з переробкою сільськогосподарської сировини — винарні (7 заводів, загальна потужність переробки виноградної ягоди до 100 тис. т на рік). Виноматеріали відправляють в багато міст Росії на заводи вторинного виноробства. Найбільші винарні: радгоспи ім. Леніна, Приморський та Раєвський. Окрім винарен, у районі є камнеблоковий завод та лісгосп. Посилання Анапський район [Архівовано 18 січня 2021 у Wayback Machine.] (рос.)
Zavetni

Zavetni - Заветный (rus) és un possiólok del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la vora esquerra del riu Urup, afluent per l'esquerra del Kuban. És a 7 km al sud-est d'Armavir i a 170 km a l'est de Krasnodar. Tenia 4.854 habitants en 2002. Pertanyen a aquest possiólok els khútors de Pervomaiski, Krassin i Zúievo. Referències
Zavetni (Krasnodar)

Zavetni (del ruso: Заветный) es un posiólok del ókrug urbano de la ciudad de Armavir, en el krai de Krasnodar de Rusia. Está situada en la orilla izquierda del río Urup, afluente por la izquierda del río Kubán, 7 km al sureste de Armavir y 170 km al este de Krasnodar. Tenía 4 854 habitantes en 2002.​ Es cabeza del ókrug rural Zavetni, al que pertenecen asimismo Pervomaiski, Krasin y Zúyevo. Historia El posiólok fue registrado el 23 de junio de 1952.​ Transporte Por la localidad pasa la carretera federal M29 Cáucaso. Referencias Enlaces externos Este artículo contiene datos geográficos extraídos de Google Earth y el mapa de Rusia de Yandex.ru, accesible desde este enlace. El ókrug rural en el sitio web de la unidad municipal (en ruso). Mapa topográfico en maps.vlasenko.net (en ruso)
Заветный

Заве́тный — посёлок в муниципальном образовании «город Армавир» Краснодарского края. Административный центр Заветного сельского округа География Посёлок расположен на левом берегу реки Уруп, в 7 км к югу от центра города Армавир, рядом с пересечением Федеральная автомобильная дорога М-29 «Кавказ» с автодорогой Армавир — Отрадная. История Посёлок Заветный зарегистрирован в реестре населённых пунктов Краснодарского края 23 июня 1952 года. Этот год и считается официальной датой основания посёлка. Население Национальный состав По данным Всероссийской переписи населения 2010 года: Примечания
Завєтний (Армавір)

Завєтний — селище (сільського типу) в Краснодарському краї, у складі муніципального утворення місто Армавір. Центр Завєтного сільського округу. Населення — 4 429 мешканців (2002). Селище розташовано на лівому березі річки Уруп притока Кубани, за 7 км на південь від центру міста Армавир, поруч із перетинанням Федеральна автомобільна дорога М-29 «Кавказ» з автодорогою Армавир - Отрадна.
Krasnogvardéiskoie (Adiguèsia)

Krasnogvardéiskoie - Красногвардейское (rus) - és un poble de la República d'Adiguèsia, a Rússia. Es troba a la vora nord-est de l'embassament de Krasnodar, entre 70 i 80 km al nord de Maikop, la capital de la república. Pertanyen a aquest municipi l'aül d'Adami i el khútor de Txumakov. La vila fou fundada el 1885 amb el nom de Nikolàievskoie per colons camperols procedents de les gubèrnies de Kursk, Poltava i d'altres. En la dècada del 1930 se li afegí el poble de Sloviévskoie. L'11 de novembre del 1961 rebé el seu nom actual i se li afegí el poble d'Ivànovskoie.
Krasnogwardeiskoje (Adygeja)

Krasnogwardeiskoje (russisch Красногвардейское; adygeisch Красногвардейскэ) ist ein Dorf (selo) in der Republik Adygeja (Russland) mit 9459 Einwohnern (Stand 14. Oktober 2010). Geographie Der Ort erstreckt sich über mehl als 8 km entlang dem südöstlichen Ufer des Krasnodarer Stausees des Kuban, etwa 70 km Luftlinie nordwestlich der Republikhauptstadt Maikop. Krasnogwardeiskoje ist Verwaltungssitz des Rajons Krasnogwardeiski und Sitz der Landgemeinde Krasnogwardeiskoje selskoje posselenije, zu der außer dem Dorf noch der Aul Adami und der Weiler (chutor) Tschumakow gehören. Geschichte Der Ort wurde unter dem Namen Nikolajewskoje 1884 gegründet. In den 1930er-Jahren wurde das Dorf Solowjowskoje angegliedert. Zum 11. November 1961 wurde Nikolajewskoje mit dem Dorf Iwanowskoje vereinigt und erhielt wie der Rajon seinen heutigen Namen, von Krasnaja Gwardija, russisch für Rote Garde. Bevölkerungsentwicklung Anmerkung: Volkszählungsdaten Verkehr Östlich am Ort vorbei verläuft die Regionalstraße R253, die die knapp 10 km nordöstlich gelegene Stadt Ust-Labinsk in der benachbarten Region Krasnodar mit Beloretschensk und Maikop verbindet. In Ust-Labinsk befindet sich auch der nächstgelegene Bahnanschluss, an der Strecke Kawkasskaja (Kropotkin) – Krasnodar. Einzelnachweise
Krasnogvardeyskoye, Republic of Adygea

Krasnogvardeyskoye (Russian: Красногварде́йское; Adyghe: Абатэхьабл) is a rural locality (a selo) and the administrative center of Krasnogvardeysky District of the Republic of Adygea, Russia, located on the shores of Krasnodar Reservoir some 80 kilometers (50 mi) northwest of Maykop. Population: 9,459 (2010 census); 9,065 (2002 census); 8,798 (1989 Soviet census). References
Krasnogvardéiskoye (Adiguesia)

Krasnogvardéiskoye (en ruso: Красногварде́йское; en adigué: Красногвардейскэ; Krasnogvardeiske) es un seló de la república de Adiguesia, en Rusia, centro administrativo del raión de Krasnogvardéiskoye. Está situada en la orilla nordeste del embalse de Krasnodar, entre 70 y 80 km al norte de Maikop, la capital de la república. Su población según el censo de 2010 era de 9 459 habitantes.​ Es centro del municipio homónimo al que pertenecen asimismo Adami y Chumakov. Historia La localidad fue fundada en 1884 como seló Nikoláyevskoye por colonos campesinos procedentes de las gubernias de Kursk, Poltava y otras.​ En la década de 1930 le fue agregado el seló Solovievskoye. El 11 de noviembre de 1961 recibió su nombre actual y se le unió el seló Ivánovskoye.​ Nacionalidades De los 9 065 habitantes que tenía en 2002, el 82.8 % era de etnia rusa, el 8.6 % de etnia adigué, el 2.7 % de etnia ucraniana, el 1.9 % de etnia armenia y el 0.1 de etnia kurda.​ Transporte Las estaciones ferroviarias más cercanas son Ust-Labinsk (8 km) y Beloréchensk (45 km). Galería Referencias Enlaces externos
Krasnogvardejskoe

Krasnogvardejskoe (in lingua russa Красногвардейское) è un centro abitato dell'Adighezia, situato nel Krasnogvardejskij rajon. La popolazione era di 9.629 abitanti al dicembre 2018. Ci sono 88 strade. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Krasnogvardejskoe
Красногвардейское (Адыгея)

Красногварде́йское (адыг. Абатэхьабл) — село в Республике Адыгея России, административный центр Красногвардейского муниципального района и Красногвардейского сельского поселения. География Село расположено на восточном берегу Краснодарского водохранилища реки Кубани, в 70 км к северу от Майкопа. Ближайшие железнодорожные станции расположены в Усть-Лабинске (8 км к северу) и Белореченске (45 км к югу). История Село Николаевское было основано в 1884 году крестьянами-переселенцами из Курской, Полтавской и других губерний Российской империи. В 30-х годах XX века было соединено с селом Соловьёвским. Указом Президиума Верховного Совета РСФСР от 11 ноября 1961 года село Николаевское объединено с селом Ивановским и переименовано в село Красногвардейское. Население Численность населенияГод300040005000600070008000900010 000195019601970198019902000201020202030Красногвардейское (Адыгея)Статистика населения.mw-chart-ec2cb3dd6b26915426163d21aa9609db48908c9438abd01b1d31248a30fa696737d8ab6b848a1f50225ecc4555f3c74b0e59ba1a626b3c18ed963ede977c7e71__zr229906-cls-1183391:hover{pointer-events:none}.mw-chart-ec2cb3dd6b26915426163d21aa9609db48908c9438abd01b1d31248a30fa696737d8ab6b848a1f50225ecc4555f3c74b0e59ba1a626b3c18ed963ede977c7e71__zr229906-cls-1183392:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-ec2cb3dd6b26915426163d21aa9609db48908c9438abd01b1d31248a30fa696737d8ab6b848a1f50225ecc4555f3c74b0e59ba1a626b3c18ed963ede977c7e71__zr229906-cls-1183393:hover{cursor:pointer}.mw-chart-ec2cb3dd6b26915426163d21aa9609db48908c9438abd01b1d31248a30fa696737d8ab6b848a1f50225ecc4555f3c74b0e59ba1a626b3c18ed963ede977c7e71__zr229906-cls-1183394:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-ec2cb3dd6b26915426163d21aa9609db48908c9438abd01b1d31248a30fa696737d8ab6b848a1f50225ecc4555f3c74b0e59ba1a626b3c18ed963ede977c7e71__zr229906-cls-1183395:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Национальный состав По переписи населения 2002 года из 9065 проживающих в станице, 8705 человек пришлось на 4 национальности: По данным переписи населения 2021 года из 9516 проживающих в селе, 9401 человека указали свою национальность : Улицы Примечания Ссылки Красногвардейское (село)
Красногвардійське (Адигея)

Красногварді́йське (рос. Красногварде́йское; адиг. Абатэхьабл) — село, адміністративний центр Красногвардійського району Адигеї та Красногвардійського муніципального округу. Населення — 9 459 осіб (2010). Розташування Село розташоване на східному березі Краснодарського водосховища, за 70 км на північ від Майкопу. Найближчі залізничні станції розташовані в Усть-Лабінську (8 км) і Бєлорєченську (45 км). Посилання Село Красногвардійське
Orlovsky, Rostov Oblast

Orlovsky (Russian: Орловский) is a rural locality (a posyolok) in Orlovsky District of Rostov Oblast, Russia. Population: 18,757 (2010 census); 19,354 (2002 census). It is also the administrative center of Orlovsky District. History Orlovsky was founded as a posyolok near Tikhoretskaya—Tsaritsyn line railway station of the Vladikavkaz Railway, which was built in 1896–1898. In 1910 Orlovsky obtained the status of stanitsa. In the same year it began to be quickly settled by cossack families from the villages of the upper Don: from Kurmoiarskaya, Kundriyuchenskaya, Bystryanska, Luganskaya, Semikarakorskaya, Romanovskaya and others. According to 1915 data, the settlement had 472 households with 2,097 man and 2,092 women. There were several mills, creameries, smithies, a tannery, hay barns, forest exchanges, three churches, twelve primary schools, and a gymnasium. In March 1920, during Russian Civil War, the village was taken by Red Army. According to data of the first All-Union Census of the Soviet Union, which was held in 1926, Orlovskaya had a population of 4,404 people, of them Russians were 3,264 and Ukrainians were 1,086. Places of interest Tulips peninsula, a place of mass blooming of tulips. Church of the Nativity of the Blessed Virgin Mary, a Russian Orthodox church built in 2006. Notable residents Nikita Kolotiyevsky (born 2001), football player Sergei Pavlovich (born 1992), mixed martial artist References
Orłowskij (obwód rostowski)

Orłowskij (ros. Орловский) – osiedle w Rosji, w obwodzie rostowskim, ośrodek administracyjny rejonu orłowskiego. W 2010 liczyło 20 002 mieszkańców. Urodzeni Siergiej Pawłowicz – rosyjski zawodnik MMA. Przypisy
Cimljanská přehradní nádrž

Cimljanská přehradní nádrž (rusky Цимлянское водохранилище) je přehradní nádrž na území Rostovské oblasti a Volgogradské oblasti v Rusku. Má rozlohu 2700 km². Je 260 km dlouhá a maximálně 38 km široká. Průměrná hloubka je 8,8 m. Má objem 23,9 km³. V místech dolních toků hlavních přítoků Donu (Cimla, Čir, aj.) se vytvořily zálivy široké až 5 km a dlouhé 15 až 30 km. Vodní režim Nádrž na řece Donu za přehradní hrází Cimljanské vodní elektrárny byla naplněna v letech 1952–55. Byla postavena jako součást Volžsko-donské vodní cesty a reguluje dlouhodobé kolísání průtoku. Přítoky Don Cimla Čir Jesaulovský Aksaj Využití Využívá se pro zavlažování (6 000 km²) a zavodňování (20 000 km²). Přehrada zvedla hladinu řeky na 26 metrů a zlepšila tak podmínky pro vodní dopravu na dolním Donu. Je zde rozvinuté rybářství (cejni velcí i siní, štiky). Na břehu leží města Kalač na Donu, Cimljansk, Volgodonsk. K využití vodní energie slouží Cimljanská vodní elektrárna s výkonem 212 MW. Oddělená část nádrže také slouží jako chladivo pro Rostovskou jadernou elektrárnu o čtyřech reaktorech a výkonu zhruba 4000 MW. Literatura V tomto článku byly použity informace z Velké sovětské encyklopedie, heslo „Цимлянское водохранилище“. V tomto článku byly použity informace z Velké sovětské encyklopedie, heslo „Дон“. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Cimljanská přehradní nádrž na Wikimedia Commons
Zimljansker Stausee

Der Zimljansker Stausee (russisch Цимля́нское водохрани́лище/ Zimljanskoje wodochranilischtsche), der sich zwischen Wolgodonsk und Kalatsch am Don am Unterlauf des russischen Don befindet, bedeckt 2.700 km² Fläche und umfasst maximal 23,9 km³ Stauvolumen. Seine Länge beträgt 302 km, seine Breite maximal 38 km. Der Staudamm, der zwischen 1949 und 1955 im Zuge der Großen Umgestaltung der Natur errichtet wurde (Chefingenieur Nikolai Rasin), befindet sich nördlich der Stadt Wolgodonsk. Hier wurde ein großes Wasserkraftwerk mit 160 MW Leistung errichtet. Das Absperrbauwerk ist eine Kombination aus einem Staudamm und einer Gewichtsstaumauer. Ihre Gesamtlänge beträgt mehr als 13 km, womit es eine der längsten Talsperren der Erde ist. Die Bauwerkshöhe wird in unterschiedlichen Quellen mit 26 oder 41 m angegeben. Im Zuge der Aufstauung des Zimljansker Stausees mussten viele Bewohner umgesiedelt werden. Die meisten bezogen Wohnungen in neuen vom sowjetischen Staat planmäßig am Ufer des aufgestauten Sees errichteten Siedlungen und in Wolgodonsk. Der archäologische Fundplatz Sarkel versank im Stausee. In den Zimljansker Stausee, der über den Wolga-Don-Kanal mit der Wolga verbunden ist, mündet unter anderem der Fluss Tschir. Am Zimljansker Stausee liegt auch das Kernkraftwerk Rostow, das mit Wasser aus dem See gekühlt wird. Die mit Abstand größte Stadt am Stausee ist Wolgodonsk. Siehe auch Liste der größten Talsperren der Erde Liste der größten Stauseen der Erde Liste von Talsperren der Welt Weblinks