NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Omsk oblast

Omsk oblast (russisk: О́мская о́бласть, tr. Omskaja oblast) er en af 46 oblaster i Den Russiske Føderation. Oblasten har et areal på 141.140 km² og 1.805.806 (2025) indbyggere. Det administrative center i oblasten er placeret i byen Omsk med 1.101.367 (2025) indbyggere. Omsk er den største by i oblasten med mere end halvdelen af indbyggerne. Den næststørste by i oblasten er Tara (russisk: Тара) med 26.874 (2025) indbyggere. Geografi Oblasten ligger i Sibiriske føderale distrikt i den sydvestlige del af asiatisk Rusland på den Vestsibiriske slette. Geografien i oblasten er domineret af Irtysj og dens større bifloder, Isjím, Om, Osja og Tara. Den sydlige del af oblasten består overvejende af græssletter, som gradvist overgår til skovklædte sletter, skove og længst mod nord, sumpet taiga skov. De mest frugtbare jorder ligger Irtysj-floddalen, områderne langs floden er samtidigt mere træbevoksede og mere bakket end resten af oblast. Der findes talrige søer i oblasten, de største er Saltaim, Tenis, Ik, Ebejty, Ulzjaj og Tobol-Kusjly. Det højeste punkt i oblasten på 150 moh ligger i nær landsbyen Nagornoje, mens det laveste punkt på 41 moh ligger i Irtysj-floddalen nær landsbyen Malaja Bitja. Grænser Omsk Oblast strækker over 600 km fra nord til syd og 300 km fra vest til øst. Oblasten grænser til Kazakstan i syd, Tjumen oblast i vest og nord og øst for oblasten ligger Novosibirsk og Tomsk oblast. Klima Oblasten har et typisk fastlandsklima, med kolde, snevintre og varme, tørre somre. Gennemsnitstemperaturen i januar spænder fra -42 °C til -30 °C. Gennemsnitstemperaturen i juli spænder fra +28 °C til +25 °C, og kan nå op til +35 °C og endda +40 °C. Årlig gennemsnitlige nedbør er 300–400 mm. Solrige dage dominerer. De sydlige sletter har især længere og varmere somre og kulden og frostgraderne indtræder senere. Sletter i syd er samtidigt betydeligt tørrere end de nordlige skove, og modtager kun et årligt gennemsnitligt nedbør på 250–300 mm. Vintrene på sletterne er dog lige så kolde som i skovene mod nord. Forårsregn er sjælden, og i det sene forår kommer der sjældent frostgrader. Den tidlige del af sommeren er ofte domineret af varme, tørre sydlige vinde. Demografi Bemærkning: Andele i forhold til det samlede antal indbyggere, det vil sige medregnet dem, som ikke har angivet nogen nationalitet (i 2002 3.356 personer, i 2010 57.518 personer) Referencer Eksterne henvisninger Omsk oblasts officielle hjemmeside Arkiveret 9. juni 2014 hos Wayback Machine
Omszki terület

Az Omszki terület (oroszul Oмская область) az Oroszországi Föderáció tagja. Székhelye Omszk. Határos Kazahsztánnal, a Novoszibirszki területtel, a Tomszki területtel és a Tyumenyi területtel. 2010-ben népessége 1 977 665 fő volt. Történelem Népesség Nemzetiségi megoszlás A lakosság döntő többsége orosz nemzetiségű, de más nemzetiségek is lakják, főleg kazakok, ukránok, németek és tatárok. Nemzetiségi összetétel: Települések Az Omszki területen (a 2010. évi népszámláláskor) 6 város, 21 városi jellegű település és 1476 falusi település található, mely utóbbiak közül 24 lakatlan. A városi jellegű települések száma 1987-ben még 24 volt, a Szovjetunió megszűnése óta azonban néhány elvesztette e címét és faluvá alakult, Oroszország más területeihez hasonlóan. A 2010. évi népszámlálás adatai szerint az Omszki területen 71% a városi (városokban vagy városi jellegű településeken élő) népesség aránya. A legnagyobb falu népessége megközelíti a kilencezer főt és összesen 16-é éri el a háromezret, melyek együttesen a terület lakosainak 4%-a számára nyújtanak otthont. Az Omszki terület városai a következők (2010. évi népességükkel): Omszk, Омск (1 154 116) Tara, Тара (27 318) Iszilkul, Исилькуль (24 482) Kalacsinszk, Калачинск (23 556) Nazivajevszk, Называевск (11 615) Tyukalinszk, Тюкалинск (11 275) Közigazgatás és önkormányzatok Az Omszki terület élén a kormányzó áll: Viktor Ivanovics Nazarov: 2012. május 30. – 2017. október 9. Ekkor idő előtti felmentését kérte. Andrej Leonyidovics Burkov: 2017. október 9. – a kormányzói feladatokat ideiglenesen ellátó megbízott. Megbízatása a következő kormányzói választásig szólt. Kormányzónak megválasztva 2018. szeptember 9-én. Az Omszki terület (a 2010. évi népszámláláskor) közigazgatási szempontból 32 járásra oszlik. A 6 város mindegyike területi alárendeltségű, így nem tartoznak egyik járáshoz sem, és közülük Tara városához falusi terület is be van osztva, amely szintén nem része egyik járásnak sem. Az önkormányzatok területi beosztása nagyjából megegyezik a közigazgatási felosztással. A 32 járás mindegyikében járási önkormányzat működik, a városok közül pedig Omszk a járásoktól független városi körzetet alkot, tehát egyszintű önkormányzata van, mely egyszerre gyakorolja a járási és a községi önkormányzati hatásköröket. A többi város viszont, melyek a közigazgatási beosztás szerint a járásoktól függetlenek, nem alkotnak városi körzetet, hanem annak a járási önkormányzatnak vannak alárendelve, amelynek a területén fekszenek. A járásokhoz összesen 26 városi község – ezek székhelye egy város vagy városi jellegű település – és 365 falusi község tartozik. A közigazgatási járások neve, székhelye és 2010. évi népességszáma az alábbi: Jegyzetek Források A 2010. évi összoroszországi népszámlálás eredményei Archiválva 2013. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben
Oblast Omsk

De oblast Omsk (Russisch: Омская область, Omskaja oblast) is een oblast (bestuurlijke eenheid) van Rusland, gelegen in het zuiden van West-Siberië. De hoofdstad is de gelijknamige stad Omsk. In de oblast wonen ruim 2 miljoen mensen, waarvan 1,1 miljoen in de stad Omsk. De oblast grenst aan Kazachstan en aan de oblasten Tjoemen, Novosibirsk en Tomsk. De oblast werd gevormd in januari 1918. De belangrijkste rivier is de Irtysj, een belangrijke zijrivier van de Ob; bij Omsk stroomt de Om die rivier in. Het klimaat in deze regio is continentaal met koude winters en hete zomers. Het noordelijk deel van de oblast bestaat overwegend uit een bosrijke taiga. In het zuiden doorkruist de trans-Siberische spoorlijn de oblast. Demografie Grote plaatsen
Obwód omski

Obwód omski (ros. Омская область) – jednostka administracyjna Federacji Rosyjskiej w składzie Syberyjskiego Okręgu Federalnego. Miasta obwodu: Isilkul, Kałaczinsk, Nazywajewsk, Tara, Tiukalinsk. Geografia Obwód położony jest w południowej Syberii. Od zachodu i północy graniczy z obwodem tiumeńskim, od wschodu z obwodem tomskim i obwodem nowosybirskim, a od południa z Kazachstanem. Strefa czasowa Obwód omski należy do omskiej strefy czasowej (OMST): do 25 października 2014 UTC+06:00 przez cały rok, od 26 października 2014 UTC+06:00 przez cały rok. Jeszcze wcześniej, przed 27 marca 2011 roku, obowiązywał czas standardowy (zimowy) strefy UTC+06:00, a czas letni – UTC+07:00. Historia Pierwszy raz obwód utworzono w 1822 w czasie reform hrabiego Michaiła Spierańskiego. W następnych latach nazwy i granice regionu zmieniały się wielokrotnie: obwód kirgizów syberyjskich (od 1854), obwód akmoliński (od 1868), obwód omski (od 1917), gubernia omska (od 1918). W 1925 obwód zlikwidowano włączając jego terytorium w skład kraju syberyjskiego. Ponownie obwód utworzono 7 grudnia 1934 i po kilku korektach od 1943 funkcjonuje w dzisiejszych granicach. Podział administracyjny azowski niemiecki rejon narodowy rejon bolszereczenski rejon bolszeukowski rejon gorkowski rejon znamieński rejon isilkulski rejon kałaczinski rejon kołosowski rejon kormiłowski rejon krutinski rejon lubiński rejon marjanowski rejon moskalenski rejon muromcewski rejon nazywajewski rejon niżnieomski rejon nowowarszawski rejon odeski rejon okoniesznikowski rejon omski rejon pawłogradski rejon połtawski rejon rusko-polański rejon sargatski rejon siedielnikowski rejon tawryczeski rejon tarski rejon tiewrizski rejon tiukalinski rejon ust-iszimski rejon czerłakski rejon szierbakulski Tablice rejestracyjne Tablice pojazdów zarejestrowanych w obwodzie mają oznaczenie 55 w prawym górnym rogu nad flagą Rosji i literami RUS. Przypisy Linki zewnętrzne strona obwodu omskiego (ros.).
Oblast de Omsk

O oblast de Omsk é uma divisão federal da Federação da Rússia, situado no sudoeste da Sibéria. O oblast tem uma área de 139 700 km² e, de acordo com o censo populacional de 2010, tinha 1 977 665 habitantes, com a maioria (1 150 000) residentes em Omsk, o centro administrativo do oblast. O seu território faz fronteira com o oblast de Tiumen a norte e a oeste, com os oblasts de Novosibirsk e de Tomsk a leste, e com o Cazaquistão a sul.
Regiunea Omsk

Regiunea Omsk este un teritoriu din Rusia cu statut de subiect federal, localizat în sud-vestul Siberiei. Capitala regiunii este orașul Omsk. Geografie Suprafața regiunii este de 139,700 km². Regiunea se învecinează cu Kazahstan la sud, cu regiunea Tiumen la vest și nord și cu regiunile Novosibirsk și Tomsk la est. Climatul este continental. În ianuarie temperaturile medii sînt între -420C și -300C, dar verile sunt fierbinți. Temperaturile medii din iulie sunt între +250C și +280C, dar uneori temperatura atinge și +400C.
Omska oblast

Omska oblast (rusko О́мская о́бласть) je oblast v Rusiji v Sibirskem federalnem okrožju. Na zahodu in severu meji na Tjumensko oblast, na vzhodu na Tomsko in Novosibirsko oblast in na jugu na Kazahstan. Ustanovljena je bila 7. decembra 1934. Sklici Zunanje povezave Predstavnosti o temi Omska oblast v Wikimedijini zbirki
Омска област

Омска област (рус. Омская область) је конститутивни субјект Руске Федерације са статусом области у југозападном делу Сибирског федералног округа, у азијском делу Русије на граници са Казахстаном. Административни центар области је град Омск, са 1,1 милиона становника. Област обухвата површину од 139.700 km² и према попису из 2002. имала је 2.079.220 становника. Кроз област пролази чувена Транссибирска железница и Транссибирска магистрала (БАМ). Етимологија Област носи име по административном центру, граду Омску. Град је основан 1716. године на ушћу реке Ом, по којој је и добио име у реку Иртиш. Назив реке Ом, по једнојој од верзија, долази од барабинскотатарске речи ом - „тиха“. Локални назив реке је и Омка. Географија Клима Велика река Иртиш пролази кроз област. Клима је континентална са просечним јануарским темпаратурама око - 18 °C. Лета су врућа. Падавина има 300−400 mm годишње. Становништво Види још Административна подела Русије Референце Спољашње везе
Omsk oblast

Omsk oblast är ett oblast i södra Ryssland med en yta på 139 700 km² och cirka 2 miljoner invånare. Huvudort och klart största stad är Omsk, där mer än hälften av oblastets invånare bor. Området gränsar till Kazakstan i söder, Tiumen oblast i väster och norr och öster om oblastet ligger Novosibirsk och Tomsk oblast. Temperaturerna skiftar kraftigt mellan vinter och sommar i området, i januari är medeltemperaturen cirka -19 °C och i juli är den omkring 18 °C, men temperaturer uppåt 40 °C har uppmätts. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Omsk oblast.
Kemerovská oblast

Kemerovská oblast (rusky Ке́меровская о́бласть) je federálním subjektem a jednou z oblastí v Rusku. Nachází se v jižní části asijské poloviny země v oblasti známé jako Kuzbas. Historie Kemerovská oblast vznikla 26. ledna 1943. Oblastní symboly Vlajka Vlajka Kemerovské oblasti je tvořena červeným listem o poměru stran 2:3 s modrým pruhem u žerdi o šířce 1/3 délky vlajky. V horní části modrého pruhu je umístěn znak oblasti. Geografie Oblast hraničí s Tomskou oblastí na severu, s Krasnojarským krajem a Chakasií na východě, s Altajskou republikou na jihu a s Altajským krajem a Novosibirskou oblastí na západě. Oficiálně vznikla oblast 26. ledna 1943. Její území vyplňují hlavně planiny, přecházející pozvolně do hor v jižní části oblasti. Nejstarším městem je Novokuzněck, založený roku 1618. Zároveň je také největším; předčí i hlavní město Kemerovo. Region patří k nejurbanizovanějším v Rusku, téměř 70 % jeho obyvatel žije ve velkých městech. Většinu všech obyvatel zaměstnává průmysl, hlavními odvětvími jsou těžba uhlí a metalurgie; Kemerovská oblast má v celém ruském průmyslu svůj význam právě díky těžbě uhlí. Zatímco průmysl je koncentrovaný na jihu oblasti, zemědělský je spíše sever. Na severní a jižní polovinu pak oblast dělí Transsibiřská magistrála. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kemerovská oblast na Wikimedia Commons Oficiální stránky (rusky)
Kemerovo oblast

Kemerovo oblast (russisk: Кемеровская область, tr. Kemerovskaja oblast), også kendt som Kuzbass (russisk: Кузбасс) efter Kuznetskbækkenet, er en af 46 oblaster i Den Russiske Føderation.Oblasten har et areal på 95.725 km² og 2.527.219 (2025) indbyggere. Oblastens administrative center er placeret i byen Kemerovo (russisk: Кемерово), der har 542.928 (2025) indbyggere. Oblastens andre større byer er Novokusnetsk (russisk: Новокузнецк) med 528.747 (2025) indbyggere, Prokopjevsk (russisk: Прокопьевск) med 170.429 (2025) indbyggere, Mesjduretjensk (russisk: Междуре́ченск) med 94.435 (2025) indbyggere og Leninsk-Kusnetskij (russisk: Ле́нинск-Кузне́цкий), der har 88.171 (2025) indbyggere. Geografi Kemerovo oblast ligger i det sydvestlige Sibirien, hvor den Vestsibiriske slette møder de sydlige sibiriske bjerge. Oblasten grænser op til Tomsk oblast mod nord, Krasnojarsk kraj og Republikken Khakasija mod øst, Republikken Altaj mod syd, og op til Novosibirsk oblast og Altaj kraj mod vest. Kemerovo oblast er en af Ruslands mest urbaniserede oblaster, med mere end 70% af befolkningen i de ni vigtigste byer. Den nationale sammensætning er overvejende etnisk russisk, men ukrainere, tatarer og tjuvasjere bor også i området. Referencer Eksterne henvisninger
Oblast Kemerowo

Die Oblast Kemerowo (russisch Кемеровская область/ Kemerowskaja oblast) ist eine Oblast (Verwaltungsbezirk) in Russland. Sie wurde am 26. Januar 1943 im Rahmen der RSFSR aus dem südöstlichen Teil des bis dahin zur Oblast Nowosibirsk gehörigen Gebiets gebildet. Die Oblast liegt im südlichen Sibirien am Übergang vom Westsibirischen Tiefland in das Bergland Südsibiriens. Hauptstadt der Oblast ist Kemerowo. Vereinfachend wird die Verwaltungseinheit in Russland auch Kusbass genannt, da ihr Gebiet größtenteils mit dem Kusnezker Becken (Kusbass) identisch ist. Mit rund 30 Einwohnern pro Quadratkilometer zählt die Oblast zu den dichtestbesiedelten Sibiriens. Die ersten Städte der Region wurden Anfang des 17. Jahrhunderts gegründet, bereits im frühen 19. Jahrhundert begann die Industrialisierung der Oblast. Während des Zweiten Weltkriegs erlebte die Region einen Aufschwung, da nach dem deutschen Überfall auf die Sowjetunion 1941 viele Betriebe aus dem Westen des Landes hierher verlegt wurden. Grundlage der Industrialisierung ist die Kohle. Das Kusbass-Steinkohlerevier gilt als eines der größten weltweit, in geringerem Ausmaß werden auch Eisenerz und Gold gefördert. Zahlreiche Industrien wie die Metallverarbeitung, die chemische Industrie und die Stahlerzeugung sind hier angesiedelt. Die kohleverarbeitenden Fabriken sorgen allerdings für eine große Umweltbelastung in der Region. 1957 wurden die Eisenerzlagerstätten von Abasa in Chakassien durch eine Eisenbahnlinie angeschlossen. Verwaltungsgliederung und größte Städte Die Oblast Kemerowo gliedert sich in 18 Rajons und 16 Stadtkreise. Die bedeutendsten Städte der Oblast sind neben ihrem Verwaltungszentrum Kemerowo das noch größere Nowokusnezk sowie die Großstädte Prokopjewsk, Leninsk-Kusnezki, Kisseljowsk und Meschduretschensk. Siehe auch: Liste der Städte in der Oblast Kemerowo Bevölkerung Bei den letzten Volkszählungen in den Jahren 2002 und 2010 gab es eine Bevölkerungszahl von 2.899.142 respektive 2.763.135 Bewohnern. Somit sank die Einwohnerzahl in diesen acht Jahren um 136.007 Personen (−4,7 %). Die Verteilung der verschiedenen Volksgruppen sah folgendermaßen aus: Anmerkung: die Anteile beziehen sich auf Gesamtzahl der Einwohner. Also mitsamt dem Personenkreis, der keine Angaben zu seiner ethnischen Zugehörigkeit gemacht hat (2002 5.241 resp. 2010 55.899 Personen) Die Bevölkerung des Gebiets besteht zu über 90 % aus Russen. Die Ukrainer, Tataren, Deutschen, Belarussen und Tschuwaschen waren beim Zerfall der Sowjetunion bedeutende ethnische Minderheiten in der Oblast Kemerowo. Ihre Zahlen sinken seither allerdings stark. Die einstmals zahlreichen Mordwinen (1989 13.894, 2010 3932 Personen) haben das Gebiet mehrheitlich verlassen. Dagegen fand aus dem Transkaukasus und Zentralasien seit Anfang der 1990er Jahre eine Zuwanderung statt. Von den indigenen Völkern Russlands sind neben den Schoren noch die Teleuten (2010 2520 Personen) in nennenswerter Anzahl vertreten. Siehe auch Das Kemerowoer Schwein wurde nach Kemerowo benannt. Weblinks Webseite der Oblastverwaltung Kemerowo Informationen über die Oblast Kemerowo (russisch) Einzelnachweise
Óblast de Kémerovo

El Óblast de Kémerovo (en ruso: Ке́меровская о́бласть, romanizado: Kémerovskaya óblast a menudo llamado Kuzbás en ruso: Кузба́сс por la Cuenca de Kuznetsk) es uno de los cuarenta y ocho óblast que, junto con las veinticuatro repúblicas, nueve krais, cuatro distritos autónomos, tres ciudades federales y un óblast autónomo, conforman los ochenta y nueve sujetos federales de Rusia. Su capital es la ciudad homónima de Kémerovo. Está ubicado en el distrito federal de Siberia, limitando al norte con Tomsk, al noreste con Krasnoyarsk, al este con Jakasia, al sur con la república de Altái y al oeste con el krai de Altái y Novosibirsk. Ubicado donde los llanos siberianos orientales se encuentran con las montañas siberiana del sur. Cubre un área de 95 500 km². Historia El óblast fue establecido el 26 de enero de 1943, pero tiene considerables antecedentes anteriores. La ciudad más antigua del óblast es Kuznetsk (luego de 1961, Novokuznetsk), fundada en 1618, poco después de que el atamán cosaco Yermak Timoféyevich fuera empujado hacia Siberia. Su población predominante de etnia rusa (93.7%), aunque también viven en la región tártaros (1.5%), alemanes de Siberia (0.9%), ucranianos (0.8%) y shors. Geografía Ocupa una superficie de 90.500 km², un área similar a la de Portugal. Comparte frontera con el óblast de Tomsk en el norte, el krai de Krasnoyarsk y la república de Jakasia en el este, el krai de Altái en el sur, y el óblast de Novosibirsk, y la República de Altái en el oeste. Por tamaño, Kuznetsk es también la ciudad más grande del óblast, excediendo incluso a la capital regional, Kémerovo. El óblast de Kémerovo es una de las regiones más urbanizadas de Rusia, con más de un 70% de la población viviendo en sus nueve principales ciudades. Economía El óblast de Kémerovo es una de las regiones industrial más importantes de Rusia, con uno de los mayores depósitos de carbón del mundo, la cuenca de Kuzbás. El sur de la región está dominado por la industria metalúrgica y la minera, así también como la ingeniería mecánica y la producción química. Véase también Idioma shor Parque nacional de Shoria Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Óblast de Kémerovo. Sitio web oficial del óblast de Kémerovo (en ruso)
Kemerovska oblast

Kemerovska oblast (rus. Ке́меровская о́бласть, Kemerovskaja oblast), često nazivana Kuzbas (rus. Кузба́сс) po Kuznjeckom bazenu, je federalni subjekt Rusije (oblast), smještena u jugozapadnom Sibiru gdje se Zapadnosibirska ravnica sreće s Južnosibirskim planinama. Oblast, koja pokriva porvšinu od 95,500 km², dijeli granicu s Tomskom oblasti na sjveru, Krasnojarskim krajem i Republikom Hakasijom na istoku, Altajskim krajem na istoku i Novosibirskom oblasti i Republikom Altaj na zapadu. Stanovništvo uglavnom čine Rusi, ali postoje i zajednice Ukrajinaca, Tatara i Čuvaša. Oblast je osnovana 1943., ali je već ranije imala prethodnike. Najstariji grad Kemerovske oblasti je Kuznjeck (nakon 1961. Novokuznjeck), osnovan 1618, ubrzo nakon što je kozački ataman Jermak prodro u Sibir. Kuznjeck je također najveći grad oblasti, veći čak i od upravnog središta Kemerova. Kemerovska oblast je jedna od najurbaniziranijih oblasti s Rusije, s time da preko 70% stanovništva živi u devet najvećih gradova. Kemerovska oblast je jedna od najvažnijih industrijskih regija Rusije, s nekim od najvećih naslaga ugljena na svijetu. Jugom regije dominira metalurgija i rudarstvo, kao i strojarska i kemijska industrija. Evraz Group i njena poslovnica Evrazruda vode vađenje željezne rude te postoje i postrojenja za proizvodnju koksa. Sjeverni dio je više orijentiran na poljoprivredu. Oblast ima gustu željezničku mrežu, uključujući Transsibirsku željeznicu. Vanjske poveznice (rus.) Službene stranice Arhivirana inačica izvorne stranice od 28. rujna 2007. (Wayback Machine)
Kemerovói terület

A Kemerovói terület (oroszul Ке́меровская о́бласть — Кузба́сс, ejtsd: Kemerovszkaja Oblaszty — Kuzbasz, tatár nyelven Кемерово өлкәсе, csuvas nyelven Ке́мĕр о́блаçĕ) az Oroszországi Föderáció tagja. Székhelye Kemerovo. Határos a Tomszki területtel, a Novoszibirszki területtel, az Altaji határterülettel, a Krasznojarszki határterülettel, az Altaj köztársasággal és Hakaszfölddel. 2010-ben népessége 2 763 135 fő volt. Történelem Népesség A lakosság döntő többsége orosz nemzetiségű, de szép számban lakják tatárok, németek, ukránok, csuvasok, sórok és más nemzeti kisebbségek is. Valamikor jelentős mordvin kisebbség is lakta. A mordvinok, csuvasok, németek, ukránok és fehéroroszok száma az elmúlt ötven év alatt drasztikusan megfogyatkozott. 1959-ben 2 785 906 lakosából 2 386 468 orosz (85,66%), 109 544 ukrán (3,93%), 67 382 tatár (2,42%), 65 041 német (2,33%), 36 173 csuvas (1,3%), 26 861 mordvin (0,96%), 24 478 fehérorosz (0,88%), 13 670 sór (0,49%). 1989-ben 3 171 134 lakosából 2 870 125 orosz (90,51%), 65 245 ukrán (2,06%), 63 116 tatár (1,99%), 47 990 német (1,51%), 24 372 csuvas (0,77%), 19 294 fehérorosz (0,61%), 13 894 mordvin (0,44%), 12 585 sór (0,4%). 2002-ben 2 899 142 lakosából 2 664 816 orosz (91,92%), 51 030 tatár (1,76%), 37 622 ukrán (1,3%), 35 965 német (1,24%), 15 480 csuvas (0,53%), 11 554 sór (0,4%), 10 715 fehérorosz (0,37%), 7 221 mordvin (0,25%). 2010-ben 2 763 135 lakosából 2 536 646 orosz (91,8%), 40 229 tatár (1,46%), 23 125 német (0,84%), 22 156 ukrán (0,8%), 10 672 sór (0,39%), 9 301 csuvas (0,34%), 6 049 fehérorosz (0,22%), 3 932 mordvin (0,14%). Politika, közigazgatás A Kemerovói terület élén a kormányzó áll: Aman Gumirovics Tulejev: 1997. július 1. – 2018. április 1. A több mint 20 éven át kormányzó Aman Tulejev 73 évesen, a kemerovói üzletközpont 2018. március 25-ei tragikus tűzvésze után egy héttel lemondott hivataláról. Egészségi állapota miatt már korábban is várható volt nyugdíjazása. Szergej Jevgenyjevics Civiljov: 2018. április 1. – Vlagyimir Putyin elnök ideiglenes jelleggel – a következő választásig (2018. szeptember) – mb. kormányzónak nevezte ki. Alig egy hónappal korábban lett a kormányzó gazdasági ügyekben illetékes helyettese; egyesek már akkor az idős kormányzó utódjaként emlegették. A Kolmar nevű jakutföldi szénipari holding főrészvényese. Kormányzónak megválasztva 2018. szeptember 9-én. Városok A Kemerovói terület városai a következők, a városi rang elnyerésének évével, a 2010. évi népességgel: Járások A közigazgatási járások neve, székhelye és 2010. évi népességszáma az alábbi: Jegyzetek Források Az 1959-es népszámlálás adatai: http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_nac_59.php?reg=34 Az 1989-es népszámlálás adatai: http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_nac_89.php?reg=58 A 2002-es népszámlálás adatai: http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_nac_02.php?reg=74 A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm Archiválva 2016. március 25-i dátummal a Wayback Machine-ben