NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Universidad Estatal Aeroespacial de Siberia

La Universidad Estatal Aeroespacial de Siberia (en ruso: Сибирский государственный аэрокосмический университет имени академика М Ф Решетнёва, СибГАУ (Sibirski Gosudarstvennyi aerokosmicheski Universitet imeni Reshetniova, SibGAU)) es una universidad rusa, ubicada en Krasnoyarsk. La universidad prepara a especialistas altamente calificados para trabajar en la industria espacial, aviación e ingeniería mecánica. La universidad fue fundada en 1960, cuando en la URSS se hizo necesaria para los nuevos trabajadores en la esfera espacial. Las primeras cátedras de la Universidad trabajaron bajo la dirección del Rector de la Universidad Politécnica de Krasnoyarsk. En 1989, la universidad se volvió independiente y pasó a llamarse Instituto de Krasnoyarsk de tecnología aeroespacial. A los tres años se le asignó el estatus de Academia Aeroespacial de Siberia. Sólo en 2002 la universidad recibió el nombre actual. Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Universidad Estatal Aeroespacial de Siberia. Sitio Web Oficial Archivado el 19 de abril de 2012 en Wayback Machine. SibGAU — Agencia de Noticias de Siberia
Université aérospatiale sibérienne d'État

L'université aérospatiale sibérienne d'État Rechetniov (en russe : Сибирский государственный аэрокосмический университет имени академика М. Ф. Решетнёва (Sibirskiĭ gosudarstvennyĭ aerokosmicheskiĭ universitet im. M. F. Rechetniova)) est une université russe située à Krasnoïarsk. L'université prépare des spécialistes hautement qualifiés pour la branche spatiale, l'aviation civile et la construction mécanique. L'université a été fondée en 1960, quand l'URSS avait besoin de nouveaux travailleurs dans le domaine de la production. Les premières chaires de l'université travaillaient sous la conduite du recteur de l'université polytechnique de Krasnoïarsk. En 1989, l'université a acquis son indépendance et était rebaptisée en institut de technique spatiale de Krasnoïarsk. Trois ans plus tard, l'institut reçut le statut d'académie aérospatiale sibérienne. C'est seulement en 2002 que l'université a accepté de changer son nom. Aujourd'hui à l'université, des chaires de technique et de mécanique, d'aviation et d'astronautique, les facultés humanitaires et sportives travaillent ensemble. En dehors des disciplines physiques et techniques à l'université (particulièrement dans les filiales), les facultés financières et économiques et sociales-littéraires sont particulièrement actives. Lien externe Site officiel Portail des universités Portail de l’aéronautique Portail de la Russie Portail de la Sibérie
Szibériai Állami Repülési és Űrkutatási Egyetem

A Mihail Resetnyov nevét viselő Szibériai Állami Repülési és Űrkutatási Egyetem, rövidítve SzibGAU (oroszul: Сибирский государственный аэрокосмический университет имени академика М. Ф. Решетнёва, rövidítve: СибГАУ, magyar átírásban: Szibirszkij goszudarsztvennij aerokoszmicseszkij unyiverszityet imenyi M. F. Resetnyova) az oroszországi Krasznojarszkban működő felsőfokú oktatási intézmény. Az egyetem a repülőgépipar és a légi közlekedési ágazat számára képez műszaki, gazdasági, pénzügyi, menedzsment és marketing szakembereket. További információk Head department of formation of the administration of Krasnoyarsk SibSAU — Hivatalos oldal Archiválva 2012. április 19-i dátummal a Wayback Machine-ben (oroszul) SibSAU — Hivatalos oldal (angolul)
Università statale aerospaziale della Siberia

L'Università statale aerospaziale della Siberia (in russo Сибирский государственный аэрокосмический университет имени академика М. Ф. Решетнёва?) è un'università russa a Krasnojarsk, fondata nell'anno 1960. Lo scopo dell'università è quello di preparare specialisti altamente qualificati nel campo dell'aerospazio, aeronautica, economia, gestione e marketing. L'università è stata istituita come un ramo dell'Istituto tecnico di Krasnojarsk. Negli anni 1960-1980 l'università formava specialisti per la cooperazione spaziale con le imprese della città segreta Krasnojarsk-24. Dopo il crollo dell'Unione Sovietica, il rettore ha ampliato le sue attività con l'istituzione educativa Beljakov. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sull'Università statale aerospaziale della Siberia Collegamenti esterni Sito ufficiale, su sibsau.ru. Concorrente: Università della Russia, su newslab.ru. URL consultato l'11 agosto 2012 (archiviato dall'url originale il 25 settembre 2012).
Siberische Staatsuniversiteit voor Lucht- en Ruimtevaart

De Siberische Staatsuniversiteit voor Lucht- en Ruimtevaart (Russisch: Сибирский государственный аэрокосмический университет имени академика М. Ф. Решетнёва, СибГАУ; Sibirski gosoedarstvennyj aerokosmitsjeski universitet imeni M. F. Resjetnjova, Engels: Siberian State Aerospace University, SibSAU) is een universiteit in Krasnojarsk (Rusland). De universiteit werd in 1960 opgericht. Externe link Website van de Siberische Staatsuniversiteit voor Lucht- en Ruimtevaart
Syberyjski Państwowy Uniwersytet Aerokosmiczny

Syberyjski Państwowy Uniwersytet Aerokosmiczny (Сибирский государственный аэрокосмический университет имени академика М. Ф. Решетнёва, СибГАУ) — uniwersytet w Rosji, specjalizujący się w przygotowaniu wysoko wykwalifikowanych kadr przemysłu aerokosmicznego i budowy maszyn, a także lotnictwa cywilnego. Historia Założony w 1960 roku jako oddział Krasnojarskiego Instytutu Politechnicznego. W 1989 roku oddział KPI przemianowany na Krasnojarski Instytut Techniki Kosmicznej. Ta nazwa była stosowana do 1992 roku kiedy KIKT został przemianowany na Syberyjską Akademię Aerokosmiczną. W 2002 roku uniwersytet przyjął dzisiejszą nazwę. Imię akademika Michała Fedyra Reszetniowa nadano mu w związku z tym, że znakomity rosyjski konstruktor techniki kosmicznej Reszetniow stał się symbolem branży aerokosmicznej regionu. Linki zewnętrzne Oficjalna witryna (w języku rosyjskim) Archiwum nowin uniwersytetu
Universidade Aeroespacial Estatal da Sibéria

A Universidade Aeroespacial Estatal da Sibéria (em russo: Сибирский государственный аэрокосмический университет имени академика М. Ф. Решетнёва (Sibirsky gosudarstvennyi aerokosmicheski universitet imeni akademika M. F. Reshetniova, SibGAU)) é uma Universidade russa, localizada em Krasnoyarsk. A Universidade prepara especialistas altamente qualificados para trabalhar na indústria espacial, aviação e engenharia mecânica. A Universidade foi fundada em 1960, quando, na União Soviética, tornou-se necessário a presença de novos trabalhadores com domínio espacial. As primeiras cadeiras da Universidade estiveram sob a direção do Reitor da Universidade Politécnica de Krasnoyarsk. Em 1989, a Universidade tornou-se independente e foi renomeada para Instituto Krasnoyarsk de tecnologia aeroespacial. Com três anos de idade foi-lhe atribuído o estatuto de Academia aeroespacial da Sibéria. Somente em 2002, a Universidade recebeu o nome atual. Hoje a Universidade é uma das melhores na indústria aeroespacial. A Universidade conta com parcerias na Rússia, Alemanha e Estados Unidos. Ligações externas Página oficial (em russo) Referências
Сибирски државни ваздухопловни универзитет

Сибирски државни ваздухопловни универзитет (рус. Сибирский государственный аэрокосмический унвиерситет) је универзитет у Русији, који је основан 1960. године у Краснојарску. „СибГАУ" је 1996. године добио почасно име академика авиоконструктора Михаила Решетњова. До 2002. године, универзитет је пословао као подружница Краснојарског политехничког института. Године 2011. универзитет је уврштен у сто најбољих универзитета у Русији.. Референце Референце Н, Гуров Б.. (2007). Привилегия работы в оборонной промышленности: автобиографические заметки. Железногорск и др.: Прикладные технологии. стр. 137. Спољашње везе Званично мрежно место Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (19. април 2012)
Sibiriens statliga rymduniversitet

Sibiriens statliga rymduniversitet, (ryska: Сибирский государственный аэрокосмический университет); förkortat SibGAU, (ryska: СибГАУ), är ett ryskt universitet för utbildning och forskning inom rymdteknik. Det kallas även Resjetnjov universitet. Det grundades 1960 och fick status som universitet 2002 och har 11 500 studenter. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sibiriens statliga rymduniversitet. Sibiriens statliga rymduniversitet
Сибірський державний аерокосмічний університет

Сибірський державний аерокосмічний університет імені академіка М. Ф. Решетнева, СибДАУ (Сибирский государственный аэрокосмический университет имени академика М. Ф. Решетнёва) — університет в Росії, що спеціалізується на підготовці висококваліфікованих кадрів для аерокосмічної промисловості і машинобудування, а також цивільної авіації. Історія Заснований в 1960 році як філія Красноярського політехнічного інституту. У 1989 році завод-втуз при КПІ був перейменований в Красноярський інститут космічної техніки. Ця назва була дійсною до 1992 року. КІКТ був перейменований в Сибірську аерокосмічну академію. А в 2002 році університет прийняв нинішню назву. Ім'я академіка Михайла Федоровича Решетнева йому було присвоєно у зв'язку з тим, що російський конструктор космічної техніки Решетнев став символом аерокосмічної галузі регіону. Факультети СибДАУ В СибДАУ є факультети: Факультет машинознавства і мехатроникі Факультет цивільної авіації і митної справи Інженерно-економічний факультет Гуманітарний факультет Міжнародна вища школа бізнесу Факультет заочної і додаткової освіти Факультет підвищення кваліфікації і перепідготовки фахівців Факультет фізичної культури і спорту Факультет підвищення кваліфікації викладачів Див. також Список університетів Росії
Sedow-Inseln

Die Sedow-Inseln, auch Sedow-Archipel (russisch архипелаг Седова, wiss. Transliteration archipelag Sedova) genannt, sind eine kleine Inselgruppe im Westen des Sewernaja-Semlja-Archipels in der russischen Arktis. Die allesamt unbewohnten, überwiegend eisbedeckten Inseln der Gruppe liegen etwa 25 Kilometer südlich der Küste der Pionier-Insel und etwa fünf Kilometer von den ersten Ausläufern der Oktoberrevolutions-Inseln entfernt. Sie bilden eine etwa 50 Kilometer lange Inselkette in der Karasee. Zur Inselgruppe gehören rund zehn kleine Inseln, u. a. die Domaschni-Insel (Остров Домашний) Figurny-Insel (Остров фигурный) Golomjanny-Insel (Остров Голомянный) Sredni-Insel (Остров Средний) Wostotschny-Insel (Остров Восточный) Strela-Insel (Остров Стрела). Die Sedow-Inseln wurden Anfang des 20. Jahrhunderts entdeckt und in den Jahren 1930 bis 1932 durch die Geologen Georgi Uschakow und Nikolai Urwanzew, die auf der Domaschni-Insel die Basisstation ihrer Expedition zur Erforschung Sewernaja Semljas aufbauten, vollständig kartiert. Nach einer weiteren Expedition im Jahr 1937 mit dem Eisbrecher Georgi Sedow (Георгий Седов) wurde die Inselgruppe nach dem russischen Polarforscher und Namensgeber der Forschungsschiffes Georgi Jakowlewitsch Sedow benannt. In den 1950er Jahren wurde auf der Golomjanny-Insel eine meteorologische Forschungsstation errichtet, die auch heute noch in Betrieb ist. Im September 2015 gab Russland bekannt, auf der Sredni-Insel einen Militärstützpunkt zu errichten. Einzelnachweise Weblinks Fundstellen bei Google Books (engl.)
Arcipelago di Sedov

L'arcipelago di Sedov (in russo архипелаг Седова, archipelag Sedova) è un gruppo di isole russe che fanno parte dell'arcipelago di Severnaja Zemlja e sono bagnate dal mare di Kara. Amministrativamente fanno parte del Tajmyrskij rajon del Territorio di Krasnojarsk, nel Distretto Federale Siberiano. Geografia Il gruppo di isole si trova nella parte occidentale dell'arcipelago di Severnaja Zemlja. Si compone di 6 isole maggiori e alcune senza nome di piccole dimensioni; si estende per una lunghezza di 53 km a ovest della penisola della Comune di Parigi (полуостров Парижской Коммуны, poluostrov Parižskoj Kommuny) che si trova nella parte ovest dell'isola della Rivoluzione d'Ottobre. Vostočnyj, l'isola più orientale dell'arcipelago di Sedov è a 4,9 km dalla suddetta penisola, separata dall'omonimo stretto Vostočnyj (пролив Восточный, in italiano "stretto Orientale"). Storia Scoperte nel 1913 dalla spedizione idrografica di Boris Andreevič Vil'kickij (1910-1915), hanno preso il nome dell'esploratore artico russo Georgij Jakovlevič Sedov (1877—1914). La prima mappa completa è stata compilata negli anni 1930-1932, durante la spedizione sovietica di Urvancev e Ušakov, che mapparono tutta la Severnaja Zemlja. Ušakov, morto a Mosca nel 1963, è stato sepolto com'era suo desiderio sull'isola Domašnij, dove aveva base la spedizione. Nel 1950, è stata fondata sull'isola Golomjannyj una stazione di ricerca meteorologica (79°33′00″N 90°37′00″E79°33′00″N, 90°37′00″E), che è in funzione ancor oggi. Isole dell'arcipelago Elencate nell'ordine della loro posizione geografica, da ovest a est: Isola Golomjannyj (oстров Голомянный) Isola Srednij (остров Средний) Isola Domašnij (остров Домашний) Isola Strela (остров Стрела) Isola Figurnyj (остров Фигурный) Isola Vostočnyj (остров Восточный) Note Voci correlate Lista delle isole dell'arcipelago Severnaja Zemlja Collegamenti esterni Mappe nautiche russe T-46-I,II,III. (Rilevata nel 1988, pubblicata nel 1993) e T-46-IV,V,VI. (Rilevata nel 1984-88, pubblicata nel 1992)
Arquipélago Sedov

O arquipélago Sedov (em russo: архипелаг Седова, Arquipelag Sedova) é um grupo de ilhas do arquipélago da Terra do Norte (Severnaya Zemlya), no krai de Krasnoiarsk, no Distrito Federal Siberiano, norte da Rússia. Situam-se no mar de Kara. Geografia O grupo de ilhas fica na parte ocidental do arquipélago da Terra do Norte (Severnaya Zemlya). É composto por seis ilhas principais e outras menores, sem nome. Estende-se por 53 km a oeste da península da Comuna de Paris (полуостров Парижской Коммуны, poluostrov Parižskoj Kommuny) que fica na parte oeste da ilha da Revolução de Outubro. Vostočnyj, a ilha mais oriental do arquipélago Sedov está a 4,9 km da referida península, separada do estreito homónimo Vostočnyj (пролив Восточный, "estreito oriental"). História Descobertas em 1913 pela expedição hidrográfica de Boris Andreyevich Vilkitsky (1910-1915), têm o nome do explorador ártico russo Georgy Sedov (1877—1914). O primeiro mapa completo foi compilado entre 1930 e 1932, durante a expedição soviética de Nikolai Urvantsev e Georgy Ushakov, que mapearam toda a Terra do Norte. Ushakov, que morreu em Moscovo em 1963, foi sepultado, como era seu desejo, na ilha Domashny, que acolheu a base da expedição. Em 1950 foi fundada na ilha Golomjanny uma estação de pesquisa meteorológica (79° 33′ 00″ N, 90° 37′ 00″ L), ainda hoje em funcioinamento. Ilhas do arquipélago As principais ilhas, de oeste para leste, são: Ilha Golomjanny (остров Голомянный) Ilha Sredny (остров Средний) Ilha Domashny (остров Домашний) Ilha Strela (остров Стрела) Ilha Figurny (остров Фигурный) Ilha Vostoshny (остров Восточный) Clima As medições meteorológicas são feitas em Golomjanny. A temperatura média anual (do ar) é de -14,7°C. Em julho sobe para uma média de 0,7°C e o mês mais frio é dezembro, com média de -28,4°C. O mínimo absoluto registado é -55,0°C. A humidade relativa média é de 88%. A precipitação média anual é de 247 mm. Os ventos sopram principalmente de sudeste com rajadas a uma velocidade média de 6,0 m/s. Em meados de setembro a ilha está completamente coberta de neve e no final de junho esta está completamente derretida. O verão é frio, nublado e húmido. Referências
Архипелаг Седова

Архипела́г Седо́ва (ранее — острова Сергея Каменева) — группа островов в западной части архипелага Северная Земля (Россия), в Карском море. Административно относятся к Таймырскому Долгано-Ненецкому району Красноярского края. Состав Состоит из шести крупных и нескольких совсем небольших островов вытянутых в линию на 53 километра с юго-востока от полуострова Парижской Коммуны (Остров Октябрьской Революции) на северо-запад. Самый восточный остров архипелага лежит в 4,9 километрах к юго-западу от острова Октябрьской Революции, отделённый проливом Восточным. Состав (с запада на восток): Остров Голомянный — длиной 6 километров и шириной до двух километров. С весны 1954 года на острове действует полярная станция Остров Голомянный. Соединён с островом Средним песчано-галечной косой длиной около километра и шириной не более 300 метров. Остров Средний — длинный (24 километра) и узкий (от 500 метров до 1,3 километра) остров в западной части архипелага. На острове расположена взлётно-посадочная полоса, склады горючего и действующая погранзастава. Остров Домашний — длиной 4,3 километра и шириной до 950 метров. Расположен к югу от острова Среднего за проливом Сергея Каменева шириной 0,8 — 2 километра. Остров Стрела — длиной 5,2 километра и шириной до 900 метров. Находится в 250 метрах к северу от полуострова Отдельного — восточной оконечности острова Среднего. Остров Фигурный — имеет форму полумесяца с длинным узким выступом на запад в южной части. Протяжённость с запада на восток — 12 километров, с юга на север — около 8 километров, ширина в средней части — около 3 километров. Соединён с островом Восточным длинной (9 километров) и очень узкой (около 250 метров) полосой суши. Хотя на некоторых картах острова изображены раздельными. Остров Восточный — относительно крупный, слегка вытянутый с юго-запада на северо-восток остров длиной 6,3 километра и шириной 5,2 километра. Кроме того, несколько безымянных малых островов. История Назван в честь знаменитого российского арктического исследователя Георгия Седова. Первая полная карта была составлена в 1930—1932 годы, когда здесь побывали советские исследователи Николай Урванцев и Георгий Ушаков, составившие карты всей Северной Земли. Этой экспедицией на острове Домашнем была построена полярная станция «Остров Домашний». Ранее назвался островами Сергея Каменева. Примечания Топографические карты Лист карты T-46-I,II,III Средний. Масштаб: 1 : 200 000. Состояние местности на 1988 год. Издание 1993 г. Лист карты T-46-IV,V,VI ледн. Альбанова. Масштаб: 1 : 200 000. Состояние местности на 1984-1988 год. Издание 1992 г.
Архіпелаг Сєдова

Архіпела́г Сєдо́ва (рос. Архипелаг Седова) — група островів у західній частині архіпелагу Північна Земля в Карському морі. Адміністративно належить до Таймирського Долгано-Ненецького району Красноярського краю Російської федерації. Архіпелаг складається з шести великих островів, а також кількох невеличких островів, що витягнулися у лінію протяжністю у 53 кілометри з південного сходу (від півострова Паризької Комуни острова Жовтневої Революції) на північний захід. Найсхідніший з островів архіпелагу знаходиться за 4,9 кілометри від острова Жовтневої Революції і відділяється від нього протокою Східною. Склад Острів Голом'яний. Острів Середній. Острів Домашній. Острів Стріла. Острів Фігурний. Острів Восточний. Крім того, до складу архіпелагу входить кілька малих безіменних островів. Історія відкриття Архіпелаг був відкритий 1913 року Російською гідрографічною експедицією під керівництвом Бориса Вількицького. Свою назву отримав на честь полярного дослідника Георгія Сєдова. У 1930—1932 роках радянська полярною експедицією під керівництвом Георгія Ушакова була закладена полярна станція «Отрів Домашній» (нині покинута), а також складена перша повна мапа архіпелагу. З 1954 року на архіпелазі діє полярна станція «Острів Голом'яний». Примітки
Подсинский сельсовет

Подсинский сельсовет — сельское поселение в Алтайском районе Хакасии. Административный центр — село Подсинее. История Статус и границы сельского поселения установлены Законом Республики Хакасия от 7 октября 2004 года № 66 «Об утверждении границ муниципальных образований Алтайского района и наделении их соответственно статусом муниципального района, сельского поселения» Население Численность населенияГод320033003400350036003700380020012004200720102013201620192022Подсинский сельсоветСтатистика населения.mw-chart-032bfadb03c0de587a9e5eedcd3f651bbc1e7fad96ef0586de4eeef126373f4a0332e463130b9ccbbb2c44d6ca2c172e7cd6f9abb1911196f083a1fe679af34f__zr195194-cls-1008904:hover{pointer-events:none}.mw-chart-032bfadb03c0de587a9e5eedcd3f651bbc1e7fad96ef0586de4eeef126373f4a0332e463130b9ccbbb2c44d6ca2c172e7cd6f9abb1911196f083a1fe679af34f__zr195194-cls-1008905:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-032bfadb03c0de587a9e5eedcd3f651bbc1e7fad96ef0586de4eeef126373f4a0332e463130b9ccbbb2c44d6ca2c172e7cd6f9abb1911196f083a1fe679af34f__zr195194-cls-1008906:hover{cursor:pointer}.mw-chart-032bfadb03c0de587a9e5eedcd3f651bbc1e7fad96ef0586de4eeef126373f4a0332e463130b9ccbbb2c44d6ca2c172e7cd6f9abb1911196f083a1fe679af34f__zr195194-cls-1008907:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-032bfadb03c0de587a9e5eedcd3f651bbc1e7fad96ef0586de4eeef126373f4a0332e463130b9ccbbb2c44d6ca2c172e7cd6f9abb1911196f083a1fe679af34f__zr195194-cls-1008908:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Состав сельского поселения В состав сельского поселения входит один населённый пункт — село Подсинее. Местное самоуправление Администрация 655670, Хакасия, Алтайский район, село Подсинее, Зеленая, 12 Глава администрации Маркова Светлана Анатольевна Примечания
Pervomajszkojei járás (Altaji határterület)

A Pervomajszkojei járás (oroszul: Первомайский район) Oroszország egyik járása az Altaji határterületen. Székhelye Novoaltajszk. Népesség 1989-ben 45 484 lakosa volt. 2002-ben 47 467 lakosa volt, melyből 44 576 orosz, 929 német, 651 ukrán, 248 mordvin, 195 örmény, 153 csuvas, 135 fehérorosz, 113 tatár stb. 2010-ben 50 100 lakosa volt. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2002-es népszámlálás adatai A 2010-es népszámlálás adatai Archiválva 2013. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben
Pervomajskij rajon (Territorio dell'Altaj)

Il Pervomaiskij rajon (in russo Первомайский район?) è un rajon del kraj di Altaj, in Russia; il capoluogo è Novoaltajsk . Il rajon, istituito nel 1965, ha una superficie di 3.616 chilometri quadrati e una popolazione di circa 51.000 abitanti. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Pervomajskij rajon Collegamenti esterni Sito ufficiale, su perv-alt.ru.
Rejon pierwomajski (Kraj Ałtajski)

Rejon pierwomajski (ros. Первомайский район) – rejon na terenie wchodzącego w skład Rosji syberyjskiego Kraju Ałtajskiego. Rejon leży w północno-wschodniej części Kraju Ałtajskiego i ma powierzchnię 3.616 km². Na jego obszarze żyje ok. 48,4 tys. osób (2005 r.); całość populacji stanowi ludność wiejska, gdyż w skład tej jednostki podziału terytorialnego nie wchodzi żadne miasto. Na terenie rejonu znajduje się 51 wsi. Rosjanie stanowią 93,9% ogółu mieszkańców rejonu, Ukraińcy – 1,4%, a Niemcy – 2,0%. Ośrodkiem administracyjnym rejonu jest miasto Nowoałtajsk, liczące 74 tys. mieszkańców (2005 r.), które jednak nie wchodzi w skład rejonu i stanowi miasto wydzielone. Rejon został utworzony w 1965 r.
Первомайський район (Алтайський край)

Первома́йський район (рос. Первомайский район) — район у складі Алтайського краю Російської Федерації. Адміністративний центр — місто Новоалтайськ, яке не входить до складу району і утворює окремий Новоалтайський міський округ. Населення Населення — 54531 особа (2019; 50100 в 2010, 47467 у 2002). Адміністративний поділ Район адміністративно поділяється на 18 сільських поселень (сільських рад): Найбільші населені пункти Нижче подано список населених пунктів з чисельністю населенням понад 1000 осіб: Примітки