NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kronstadt

Kronstadt (en rus Кроншта́дт, Kronxtadt, nom que deriva de l'alemany Krone (corona) i Stadt (ciutat); en finès s'anomena Retusaari) és una ciutat del districte de Kronstadtski de Sant Petersburg, a Rússia. Està situada a l'illa Kotlin, a 30 km de la ciutat de Sant Petersburg, prop del golf de Finlàndia. L'any 2010 tenia 42.999 habitants. És el principal port de mar de Sant Petersburg. L'any 1921 hi va tenir lloc la Rebel·lió de Kronstadt. A Kronstadt es troba la Comandància General de l'Armada de la Federació Russa i la base general de la flota russa del Bàltic, a causa de l'estratègica ubicació geogràfica d'aquesta localitat, que permet defensar la ciutat de Sant Petersburg. El centre històric de Kronsdtadt i les seves fortificacions són part del Patrimoni de la Humanitat segons la UNESCO. Kronstadt ha estat lloc de pelegrinatge dels cristians de l'Església Ortodoxa en record de Sant Joan de Kronstadt. Des de Sant Petersburg parteixen cap a Kronstadt autobusos i vaixells turístics. Història Kronstadt va ser fundada pel tsar Pere el Gran de Rússia qui obtingué l'illa de Kotlin dels suecs el 1703. El besavi de Puixkin, Abram Petróvitx Ganníbal, en supervisà la construcció. Les primeres fortificacions van ser inaugurades el 18 de maig de 1704. Les fortificacions de Kronstadt es van construir molt ràpidament superant les dificultats que es presenten pel fet que el Golf de Finlàndia es glaça completament durant els hiverns. Kronstadt es tornà a fortificar al segle XIX. Durant els aldarulls de la Revolució de Febrer de 1917 els mariners de Petrograd s'uniren a la revolució i executaren els seus oficials i durant la guerra civil russa aquests mariners estarien al costat de l'Exèrcit Roig fins a 1921 quan es rebel·laren contra el govern dels bolxevics (Revolta de Kronstadt). Arquitectura El monument més destacat és la gran Catedral Naval, construïda entre 1908 i 1913, que representa l'apogeu de l'arquitectura neobizantina russa. L'antiga Catedral de Sant Andreu, que datava de 1817 va ser destruïda pel govern comunista el 1932. Fills il·lustres Nikolai Gumiliov (1886-1921), escriptor. Piotr Leonídovitx Kapitsa (1894 - 1984) físic, Premi Nobel de Física de l'any 1978. Aleksandr Gómelski (1928-2005), entrenador de bàsquet. Referències Aquest article incorpora text d'una publicació que es troba en domini públic: Chisholm, Hugh. Encyclopædia Britannica (edició de 1911) (en anglès). 11a ed. Cambridge University Press, 1911. Enllaços externs Kronstadt history Arxivat 2011-11-06 a Wayback Machine. Kronstadt web site Map of Kronstadt Arxivat 2007-07-05 a Wayback Machine. Kronstadt: Virtual Excursion Arxivat 2019-05-15 a Wayback Machine. International Kronstadt Development Fund Arxivat 2005-05-06 a Wayback Machine.
Kronštadt

Kronštadt (rusky Кронштадт, z německého Krone (koruna) a Stadt (město)) je opevněné město na ostrově Kotlin v Baltském moři. Založil ho car Petr l. v roce 1703 jako pevnost na ochranu Petrohradu. Dnes tvoří coby Kronštadtský rajón (Кронштадтский район) jeden z rajónů Petrohradu, od něhož je vzdálen asi 30 km směrem na západ. Se severním břehem Finského zálivu je ostrov spojen hrází, po níž probíhá silnice; s jižním břehem (městem Lomonosov) jej do roku 2011 spojoval přívoz. V srpnu 2011 byl spolu s petrohradskou hrází dokončen petrohradský obchvat, takže i s jižním břehem je Kronštadt spojen dálnicí vedenou částečně po mostech a částečně podmořským tunelem. Žije zde přibližně 44 tisíc obyvatel. V Kronštadtu je základna ruské Baltské flotily, střeží přístupy do Petrohradu. Do roku 1992 byl přístup cizincům na ostrovní pevnost odepřen (povolen byl až po rozpadu Sovětského svazu). Rodáci Nikolaj Stěpanovič Gumiljov, ruský básník, překladatel a kritik Světlana Medveděvová, manželka ruského politika Dmitrije Medveděva Pjotr Leonidovič Kapica, ruský a sovětský fyzik, nositel Nobelovy ceny za fyziku (1978) Partnerská města Derbent, Rusko Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Кронштадт na ruské Wikipedii. Související články Brašov Kronštadtské povstání (1921) Petrohrad Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kronštadt na Wikimedia Commons
Kronstadt

Kronstadt (russisk: Кронштадт, tr. Kronsjtadt) er en by i Rusland på en øen Kotlin i Østersøen, der er forbundet med en vejdæmning til fastlandet, i nærheden af Sankt Petersborg. Byen har 44.414 (2023) indbyggere. Historie Byen blev grundlagt af Peter den Store i 1704 som russisk flådebase ved Østersøen. Hans hovedarkitekt var Cornelis Cruys. Flådebasen blev kendt under to matrosoprør, det første i 1905-1906 udløst af forholdene i den kejserlige flåde, og Kronstadt-opstanden i 1921 mod det bolsjevikiske styre, som Kronstadt-matroserne ellers tidligere havde hjulpet til magten under Oktoberrevolutionen i 1917. Den gamle bydel i Sankt Petersborg og relaterede monumenter, herunder Kronstadt, blev optaget på UNESCOs verdensarvsliste i 1990 i henhold til kriterierne i, ii, iv og vi. Referencer Eksterne henvisninger (russisk) Officiel hjemmeside
Kronstadt

Kronstadt (en ruso: Кронштадт) es una ciudad portuaria rusa, situada en la isla de Kotlin, en la bahía del Nevá del golfo de Finlandia, a cerca de 30 km al oeste de San Petersburgo, de la cual depende administrativamente. En Kronstadt se encuentra la Comandancia General de la Armada de la Federación Rusa y la base general de la Flota del Báltico del mar homónimo, debido a la estratégica ubicación geográfica de la localidad, ya que permite defender la ciudad de San Petersburgo. La etimología del nombre Kronstadt es de origen alemán y quiere decir 'Ciudad de la Corona' (Krone = 'Corona' y Stadt = 'Ciudad'). Historia Hacia 1867 tenía contabilizada una población de 45 115 habitantes y en 1897 de 59 539 habitantes.​ Desde la época zarista, era una guarnición de la Armada Imperial Rusa, y, durante la Revolución de 1917, fue un centro importante de agitación revolucionaria. En 1921, los marinos de esta guarnición se rebelaron contra los bolcheviques bajo el grito «Vivan los sóviets libres y no al autoritarismo», la conocida como Rebelión de Kronstadt, que fue un levantamiento violentamente reprimido por los bolcheviques, cuando el Ejército Rojo tomó la guarnición al asalto a través del hielo durante el invierno, temiendo una infiltración en la fortaleza por el ejército blanco recién derrotado. En esta represión tuvieron un papel importante tanto el jefe de la policía secreta Feliks Dzerzhinski como el Comisario de Guerra León Trotski, cuyo prestigio político salió gravemente perjudicado por la violencia con que la operación fue ejecutada. Arquitectura El monumento más imponente de la ciudad es la inmensa Catedral Naval, construida entre 1908 y 1913, que representa el apogeo de la arquitectura neobizantina rusa. La antigua Catedral de San Andrés, que databa de 1817 y era la gloria y orgullo de Kronstadt, fue destruida por los comunistas en 1932. El centro histórico de Kronstadt, incluida la catedral, forman parte, con el código 540-002, del lugar Patrimonio de la Humanidad llamado «Centro histórico de San Petersburgo y conjuntos monumentales anexos»​ Demografía Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Kronstadt.
Kronstadt

Kronstadt a történelmi német neve a romániai Brassó városának is. Kronstadt (oroszul Кронштадт), a német Kron, azaz „korona” és stadt, azaz „város” szavakból) oroszországi kikötőváros Szentpétervártól 30 kilométerre nyugatra, a Finn- és a Kronstadti-öblöt elválasztó Kotlin-szigeten. Közigazgatásilag Szentpétervárhoz tartozik, annak Kronstadti közigazgatási kerületét, egyúttal Kronstadt város nevű önkormányzati körzetét alkotja. Lakossága 43 005 fő volt a 2010. évi népszámláláskor. Kronstadt hagyományosan az orosz admiralitás (haditengerészeti főparancsnokság) székhelye és a Balti Flotta Szentpétervár bejáratát őrző bázisa. 1921 márciusában itt zajlott a kronstadti felkelés. A történelmi városközpont és az erődítmények az UNESCO világörökség részét képezik. A Szovjetunió fennállása idején Kronstadt zárt város volt. Története Kronstadtot I. Péter cár alapította, miután 1703-ban elfoglalta a Kotlin-szigetet Svédországtól. Az első erődítményeket 1704. május 18-án kezdték építeni. A Kronstadti-erődöt rendkívül gyorsan építették fel. A Finn-öböl nem mély és télen teljesen befagy. Az építkezéshez tölgyfatörzsek ezreit használták fel és köveket. Mindezt az öböl jegén szállították keresztül és a jégbe vágott lékeken keresztül építették be. Az öblön így számos kis szigetet képeztek, melyeken erődöket emeltek, lezárva Szentpétervár bejáratát a nyílt tenger felől. Csak két keskeny hajózható csatorna maradt szabadon, ezeket a legerősebb erődítmények őrizték. A 19. században a védműveket még jobban megerősítették. A kronstadti felkelés 1921. március elején a kronstadti matrózok fellázadtak a bolsevikok ellen. Az esemény igen nagy csapás volt a rendszerre, hiszen az itteni matrózok a kommunizmus hívei voltak, és igen nagy szerepük volt az 1917-es bolsevik hatalomátvételben. A lázadás fő támogatói a Petropavlovszk, a Szevasztopol és a Reszpublika sorhajók legénysége volt. A matrózok az igazi szocializmust akarták megvalósítani, és a bolsevikok hatalmát megdönteni. A helyzet megoldására az oroszországi polgárháború egyik vörös parancsnokát, Mihail Tuhacsevszkijt jelölték ki. Március 7-én elkezdték ágyúzni a kronstadti erődöt, és mintegy 50 000 katona sorakozott fel a kb. 3000 matróz ellen. A március 8-án megindított első roham kudarcba fulladt, és mintegy 1000 bolsevik katona a felkelők oldalára állt. A következő támadásra március 17-ének éjszakáján került sor, amikor a vörös csapatok a befagyott jégen átkelve kerültek az erőd és a felkelők közelébe. Ezzel együtt mérges gázt is bevetettek, és másnap délre a felkelést teljesen felszámolták. A túlélők egy része Finnországba menekült, más részüket sarkkörön túli fogolytáborba zárták. A második világháborúban Látnivalók Kronstadt egyik fő látványossága a Szent Miklós katedrális, amit 2013-ban szentelt fel közösen I. Kirill moszkvai pátriárka és III. Teofil jeruzsálemi pátriárka. A templom különlegessége, hogy a mecsetté alakított isztambuli Hagia Szophia stílusában épült. Híres kronstadtiak Nyikolaj Sztyepanovics Gumiljov költő Jegyzetek További információk Kronstadt honlapja (oroszul) Kronstadt térképe Kronstadt: Virtuális kirándulás Nemzetközi Kronstadt Fejlesztési Alap (angolul)
Kronštadt

Kronštadt (in russo Кронштадт?; in tedesco Kronstadt, da Krone, "corona" e Stadt, "città") è una città-fortezza e porto sull'isola di Kotlin nella baia della Neva, parte del golfo di Finlandia, e costituisce una suddivisione amministrativa della città federale di San Pietroburgo di cui è la principale base navale. Storia Fu fondata dallo zar Pietro il Grande (1682-1725) nel 1704, l'anno dopo aver strappato l'isola di Kotlin agli svedesi, il quale affidò la costruzione della fortezza a Domenico Trezzini. Nei secoli, è stata sede di un'accademia militare navale e teatro di molti fatti storici, per esempio la visita dei francesi nell'estate 1891 ricevuti da Alessandro III (1881-1894), poco prima dell'Alleanza franco-russa, e altre vicende legate alla Rivoluzione russa e a quella d'ottobre. Kronštadt fu sede di due ammutinamenti di marinai: il primo avvenuto l'8 novembre 1904 e il secondo nel luglio 1917, soffocato dal Governo provvisorio russo. Durante i mesi di febbraio e marzo 1921, Kronštadt è stata nuovamente il focolaio di una rivolta diretta dal suo soviet in contrapposizione all'accentramento del potere nelle mani dei bolscevichi dopo la Rivoluzione d'ottobre. Voci correlate Cattedrale di San Nicola della Marina Rivolta di Kronštadt Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kronštadt Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Kronštadt Collegamenti esterni Sito ufficiale, su kronmo.ru. (EN) Kronshtadt, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (RU) Kronštadt, su Grande Enciclopedia Russa, Grande Enciclopedia Russa. (EN) Opere riguardanti Kronštadt, su Open Library, Internet Archive. Sito ufficiale del censimento 2002, su perepis2002.ru. URL consultato il 19 aprile 2007 (archiviato dall'url originale il 19 luglio 2011).
Kronstadt

Kronstadt (em russo: Кронштадт) é uma cidade russa na ilha de Kotlin no golfo da Finlândia, a cerca de 30 quilómetros a ocidente de São Petersburgo. Desde a época czarista, era uma guarnição da marinha imperial russa, e, durante a Revolução de 1917, tornou-se um centro importante de agitação revolucionária. Em 1921, no entanto, esta guarnição revoltou-se (ver Revolta de Kronstadt) contra os bolcheviques e lançou a palavra de ordem "viva os sovietes e abaixo os comunistas". O levante foi violentamente reprimido pelos bolcheviques, que a tomaram num assalto, durante o inverno. Participaram diretamente da repressão o chefe da polícia secreta Felix Dzerzhinsky e o comissário da guerra Leon Trotsky, cujo prestígio político foi severamente prejudicado pela violência com que a operação foi conduzida. [carece de fontes?] Personalidades Pyotr Kapitsa (1894-1984), Prémio Nobel de Física de 1978
Kronstadt, Rusia

Kronstadt (în rusă Кронштадт; din germană Krone — "coroană" și Stadt — "oraș") este un oraș-port din Rusia, situat pe Insula Kotlin și insulele mai mici adiacente din Golful Finlandei, la 30 km vest de Sankt Petersburg. Kronstadt este și unica localitate din raionul Kronstadt, al orașului federal Sankt Petersburg. În martie 1921, el a fost locul Rebeliunii din Kronstadt. Orașe înfrățite Referințe Legături externe Materiale media legate de Kronstadt la Wikimedia Commons Kronstadt history Arhivat în 6 noiembrie 2011, la Wayback Machine. Kronstadt web site Map of Kronstadt Arhivat în 5 iulie 2007, la Wayback Machine. Kronstadt: Virtual Excursion Arhivat în 15 mai 2019, la Wayback Machine. International Kronstadt Development Fund Arhivat în 6 mai 2005, la Wayback Machine.
Kronstadt

För staden i Rumänien med det tyska namnet Kronstadt se Brașov Kronstadt (ryska: Кронштадт/Kronsjtadt; på svenska tidigare Kronstad) är en stad i västra Ryssland på ön Reitskär i Finska viken. Staden utgör en rajon inom Sankt Petersburgs federala stadsområde. Folkmängden uppgår till cirka 44 000 invånare. Staden grundlades på 1700-talet av Peter den store som ryska flottans huvudbas. Den var 1921 platsen för det så kallade Kronstadtupproret. Här finns även Kronstadts havskatedral. Efter Sovjetunionens fall och Baltikums självständighet 1991 har Kronstadt åter fått viss betydelse som flottbas. Staden och Kotlinön förbinds med fastlandet via Sankt Petersburgdammen. Kända personer från Kronstadt M.A. Goltison, (1870–1914), sångare och musikkritiker. Pjotr Kapitsa, (1894−1984), fysiker. Bilder Se även Kronstadtbukten Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kronstadt.
Tedjärvi

Tedjärvi (en carélien : Kedrojärvi, en finnois : Tedjärvi, en russe : Ке́дрозеро, Kedrozero) est une municipalité rurale du raïon de Kontupohja en république de Carélie. Géographie L'agglomération de Tedjärvi est situé près du lac Tedjärvi à l'ouest de la baie Lismanlahti du lac Onega, à 30 kilomètres au nord-est de Kontupohja. La municipalité de Tedjärvi a une superficie de 908,8 km2. Tedjärvi est bordée à l'est par Suurlahti du raïon de Karhumäki, au sud par Novinka du raïon de Kontupohja, au sud-ouest par Kontupohja et Kentjärvi, à l'ouest par Hirvas et au nord par Käppäselkä. Le territoire de Tedjärvi appartient à la zone d'eskers d'Äänisniemi. Son paysage se caractérise par des eskers longs et étroits ainsi que par des lacs étroits et les baies du lac Ääninen. Tedjärvi est traversé par les rivières Lismajoki (Ližma), Tšebinka, Tšontšupa, Sjargeža et Vikšretška. Ses lacs principaux sont le lac Ääninen, le et le Tedjärvi (Kedrozero) ja Tarasmozero. Démographie Recensements (*) ou estimations de la population Bibliographie (ru) Karelija: entsiklopedija, t. 3, Petrozavodsk, Petropress, 2009 (ISBN 978-5-8430-0125-4) (ru) « Generalnyi plan Tšolmužskogo selskogo poselenija Medvežjegorskogo munitsipalnogo raiona Respubliki Karelija: Materialy po obosnovaniju v tekstovoi forme », sur fgis.minregion.ru, République de Carélie (consulté le 1er mars 2021) Références Voir aussi Articles connexes Liens externes Site officiel Portail de la Finlande Portail de la Russie
Кедрозеро (посёлок)

Ке́дрозеро (люд. Teddärv / Tedjärvi) — посёлок, административный центр Кедрозерского сельского поселения Кондопожского района Республики Карелия Российской Федерации. Общие сведения Является железнодорожной станцией на линии Петрозаводск—Мурманск, расположен в 30 км по автодороге к северо-востоку от города Кондопога. В 1 км к востоку от посёлка находится Большая Лижемская губа Онежского озера, в 2 км к северо-западу — озеро Кедрозеро. Посёлок железнодорожной станции был построен в 1960-е годы для работников объединённых Кедрозерского и Новопоселковского лесопунктов. Действует школа, детский сад, фельдшерский пункт, лесничество, рыбозавод. Население Численность населения в 1905 году составляла 123 человека. В 1989 году в посёлке проживало 735 человек. Достопримечательности На кладбище посёлка похоронен И. Ф. Ларькин (1924—2002) — полный кавалер Ордена Славы, почётный гражданин города Кондопога. Улицы ул. Гористая пер. Гористый ул. Железнодорожная ул. Клубная пер. Лесорубов ул. Лесорубов ул. Лижемская ул. Новая ул. Привокзальная ул. Центральная пер. Центральный ул. Чистая ул. Школьная Примечания Литература Карелия: энциклопедия: в 3 т. / гл. ред. А. Ф. Титов. Т. 2: К — П. — Петрозаводск: ИД «ПетроПресс», 2009. С. 48 — 464 с.: ил., карт. ISBN 978-5-8430-0125-4 (т. 2)
Keykino

Keykino (Russian: Кейкино) is a village in Kingisepp District, Leningrad Oblast, Russia. Its distance to the administrative center (Kingisepp) is 15km. It is located on an oxbow by the left bank of Luga River. In 2007 the population was 98. In 2017 its population was 88. History The settlement is within the historical region of Ingria. It was mentioned in 1671 in a Scribe Book (land inventory) of the area under the name Кикино (Кекино). Later it was variously known as: "Apakÿle 1582: Apakÿlla 1584 (4), Happekÿlla 1585 (2), Happekÿlla 1586(2), Hapekÿlla 1589 (6);6 Кикино (Кекино) 1571 (Андр. 453), Keikina by 1618—1623 (Андр. 455), Keikina 1667 (Faber), Kiakina 1699 (Carta), Kiakinaby 1704 (Andersin), Киакiна 1704 (Шхон.), Пеипинъ 1727 (Кир.), Кекино 1770 (Шмит), Kiäkina 1827 (Берг.), Кейкино 1834 (Шуб.), Haawikko 1849 (Koeppen), Кейкино 1863 (ТК-3), Кейкино 1906 (Стрельб.), Haavikko 1929 (Must.), Кейкино 1942 (ТККА), Haavikko 1970 (NSS), Haavikko/Кейкино/Haaviku 1992 (ITK)". Its current Finnish name is Haavikko. References
Кейкіно

Кейкіно (рос. Кейкино) — присілок у Кінгісеппському районі Ленінградської області Російської Федерації. Населення становить 88 осіб. Належить до муніципального утворення Кузьомкінське сільське поселення. Історія Згідно із законом від 28 жовтня 2004 року № 81-оз належить до муніципального утворення Кузьомкінське сільське поселення. Населення Чисельність населенняРік8890929496982006200820102012201420162018КейкиноСтатистика населення.mw-chart-ae64344af70ad8c5c7fe75e58d438ddaac2a986e77016a3af3f7429cd40904ad3a27a9475b432a6152f65f60c729363dbfd60d9d8b347f419338a48ad52063ab__zr219697-cls-1133670:hover{pointer-events:none}.mw-chart-ae64344af70ad8c5c7fe75e58d438ddaac2a986e77016a3af3f7429cd40904ad3a27a9475b432a6152f65f60c729363dbfd60d9d8b347f419338a48ad52063ab__zr219697-cls-1133671:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-ae64344af70ad8c5c7fe75e58d438ddaac2a986e77016a3af3f7429cd40904ad3a27a9475b432a6152f65f60c729363dbfd60d9d8b347f419338a48ad52063ab__zr219697-cls-1133672:hover{cursor:pointer}.mw-chart-ae64344af70ad8c5c7fe75e58d438ddaac2a986e77016a3af3f7429cd40904ad3a27a9475b432a6152f65f60c729363dbfd60d9d8b347f419338a48ad52063ab__zr219697-cls-1133673:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-ae64344af70ad8c5c7fe75e58d438ddaac2a986e77016a3af3f7429cd40904ad3a27a9475b432a6152f65f60c729363dbfd60d9d8b347f419338a48ad52063ab__zr219697-cls-1133674:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Примітки
Маттія

Маттія (рос. Маттия) — присілок у Кінгісеппському районі Ленінградської області Російської Федерації. Населення становить 18 осіб. Належить до муніципального утворення Котельське сільське поселення. Історія Згідно із законом від 28 жовтня 2004 року № 81-оз належить до муніципального утворення Котельське сільське поселення. Населення Чисельність населенняРік1515,51616,51717,5182006200820102012201420162018МаттияСтатистика населення.mw-chart-d2ec032340972b650277c17fc62bf52e26ddd721286eb71332ee0fa706c5e08ae8a0c27a7451275a18a3ef58bc33a7a504f01747726e7d758fddef55effbddf2__zr204575-cls-1058350:hover{pointer-events:none}.mw-chart-d2ec032340972b650277c17fc62bf52e26ddd721286eb71332ee0fa706c5e08ae8a0c27a7451275a18a3ef58bc33a7a504f01747726e7d758fddef55effbddf2__zr204575-cls-1058351:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-d2ec032340972b650277c17fc62bf52e26ddd721286eb71332ee0fa706c5e08ae8a0c27a7451275a18a3ef58bc33a7a504f01747726e7d758fddef55effbddf2__zr204575-cls-1058352:hover{cursor:pointer}.mw-chart-d2ec032340972b650277c17fc62bf52e26ddd721286eb71332ee0fa706c5e08ae8a0c27a7451275a18a3ef58bc33a7a504f01747726e7d758fddef55effbddf2__zr204575-cls-1058353:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-d2ec032340972b650277c17fc62bf52e26ddd721286eb71332ee0fa706c5e08ae8a0c27a7451275a18a3ef58bc33a7a504f01747726e7d758fddef55effbddf2__zr204575-cls-1058354:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Примітки
Піллово

Піллово (рос. Пиллово) — присілок у Кінгісеппському районі Ленінградської області Російської Федерації. Населення становить 62 особи. Належить до муніципального утворення Котельське сільське поселення. Історія Згідно із законом від 28 жовтня 2004 року № 81-оз належить до муніципального утворення Котельське сільське поселення. Населення Чисельність населенняРік454851545760632006200820102012201420162018ПилловоСтатистика населення.mw-chart-954678703a210742e9050dc492564256d18300a6e7fa4c6a2efbcf2223b502d3d9e0c5a5538bf2f0e3332e2bc89ba58485909929c1127930805df1cbc5ad648a__zr219701-cls-1133690:hover{pointer-events:none}.mw-chart-954678703a210742e9050dc492564256d18300a6e7fa4c6a2efbcf2223b502d3d9e0c5a5538bf2f0e3332e2bc89ba58485909929c1127930805df1cbc5ad648a__zr219701-cls-1133691:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-954678703a210742e9050dc492564256d18300a6e7fa4c6a2efbcf2223b502d3d9e0c5a5538bf2f0e3332e2bc89ba58485909929c1127930805df1cbc5ad648a__zr219701-cls-1133692:hover{cursor:pointer}.mw-chart-954678703a210742e9050dc492564256d18300a6e7fa4c6a2efbcf2223b502d3d9e0c5a5538bf2f0e3332e2bc89ba58485909929c1127930805df1cbc5ad648a__zr219701-cls-1133693:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-954678703a210742e9050dc492564256d18300a6e7fa4c6a2efbcf2223b502d3d9e0c5a5538bf2f0e3332e2bc89ba58485909929c1127930805df1cbc5ad648a__zr219701-cls-1133694:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Примітки