Björkö kyrka, Karelen

Björkö kyrka ligger på Kyrkudden, i den tidigare köpingen Björkö. Området avträddes till Sovjetunionen. Björkö landskommun och köping bildade en gemensam luthersk församling. Björkö kyrka var huvudkyrka för församlingen. Planering och byggande Då den tidigare träkyrkan förfallit i slutet av 1800-talet beslutade man att bygga en ny kyrka. Den nya kyrkan ritades av arkitekten Josef Stenbäck. Ritningarna färdigställdes 1901 och kyrkan byggdes av röd granit från Vederlax under åren 1902–1904. Kyrkan invigdes den 18 december 1904. Utseende Björkö kyrka är byggd i nationalromatisk stil och är mycket lik Kuolemajärvi kyrka som också ritades av Stenbäck. Kyrkan är korsformad. Själva kyrkan, exklusive vapenhusen, är 37 meter lång och 28 meter bred. Vid kyrkans västra gavel, mellan koret och det intilliggande tvärskeppet, finns ett högt, fyrkantigt klocktorn, som smalnar av mot toppen. Tornet var försett med ett kors. Kyrkorummet har ett brant sadeltak. Mitten av det korsformade kyrkorummet kröns av ett litet torn, som har samma form som klocktornet. Enligt den ursprungliga planen skulle kyrktaket vara av rött tegel, men på grund av klimatet nära havet gjordes taket av plåt. Kyrkans massiva väggar är gjorda av röd granit och inramas av lister av grå granit. Valvet i de höga fönstren i kyrksalen har nationalromantiska drag från medeltiden. Det fanns också en 40 m² stor fönstermålning på altarväggen. Små grupper av fönster krönte korsarmarnas gavlar. Interiör Kyrkan hade plats för 1 800 personer. Innertaket var välvt och vitputsat. Takvalven var dekorerade med bandliknande målningar. Predikstolen var dekorerad med en träskulptur av den gode herden av skulptören Mikko Hovi från Koivisto. På väggen bakom altaret fanns ett 40 m² stort fönster, med en glasmålning av konstnären Lennart Segerstråle från år 1928. Glasmålningen var på sin tid den största i Finland. Målningen föreställde Kristus och en grupp änglar som tjänade honom. Lite senare målade konstnären Lauri Välke glasmålningar i sidofönstren, som föreställde apostlarna Petrus och Paulus. Orgeln, med 31 stämmor, kallades Kejsarorgeln, eftersom pengarna för inköpet donerades av kejsar Nikolaj II år 1905 som tack för en jaktresa. Orgeln beställdes från Kangasala orgelfabrik och var tillverkad av ek och koppar. Koppardelarna var dekorerade med ett skogsmönster designat av Stenbäck. Kyrkan hade en förgylld nattvardskalk som donerades till församlingen av kung Gustav III år 1777. Ett votivskepp från 1700-talet vittnade om Koivistos maritima arv. Kyrkan var upplyst av stora ljuskronor. Krigstid Björkö kyrka klarade sig under vinterkriget utan större skador. Mot slutet av kriget, när Björkö redan var i sovjetiska truppers händer, använde sovjetiska soldater kyrkan som förbandsplats. Under vapenstilleståndet fungerade kyrkan som häststall och biograf. När Finland återerövrade Björkö i början av fortsättningskriget 1941 hade kyrkans interiör fått allvarliga skador. Ryssarna hade tjärat den stora glasmålningen, numrerat bänkarna och monterat isär orgeln och ersatt den med ett maskinrum. Delar av orgeln hittades senare på olika platser i staden. Dessutom förstörde en sovjetisk luftvärnskanon kyrkans interiör under återtagandet. Björköborna som återvände under fortsättningskriget reparerade sin kyrka, men 1944 fick kyrkan återigen lämnas till Sovjetunionen. Klockstapeln från den gamla kyrkan brann ner 1944. Artefakternas öde En del av kyrkans föremål evakuerades och finns på olika platser i Finland. Det vackra 1700-talsskeppet finns i Fredrikshamns kyrka, ljuskronorna donerades till Borgnäs och Imatra församlingar och Korpiselkä gränsregionsförening, ljuskronan donerades till Mäntsälä kyrka och de värdefulla nattvardskärlen finns i Nationalmuseet. Kyrkklockorna evakuerades under vinterkriget, men blev kvar i kyrktornet under den andra evakueringen 1944. Nuvarande skick Efter fortsättningskriget gjorde ryssarna kyrkan till ett kulturcentrum. Kyrkan är uppdelad med skiljeväggar i en biograf och mindre klubb- och mötesrum. Altarfönstret har murats igen. Efter Sovjetunionens fall grundades en kapellförsamling under Viborgs församling i Ingermanlands evangelisk-lutherska kyrka i Björkö. Denna kapellförsamling håller sina gudstjänster och andra sammankomster i ett rum på kyrkans andra våning. År 1992 reste tidigare björköbor ett minnesmärke över de stupade björköborna, kallat Korset och Seglet, designat av konstnären Aila Salo, bredvid kyrkan. År 1994 firade tidigare Björköbor sin kyrkas 90-årsjubileum på kyrkbacken. Tidigare kyrkor Den första kyrkan byggdes i Björkö i mitten av 1500-talet, då Björkö blev en kapellförsamling under Viborg, men det finns ingen mer exakt information om kyrkans plats. Under Stora ofreden förstördes Björkö och den dåvarande kyrkan brann ner år 1706. Endast en klocka räddades från kyrkan. Kyrkan låg troligen på Kyrkholmen. Byggandet av en ny kyrka på fastlandet påbörjades omedelbart. Även om kyrkan var tänkt att vara tillfällig, tjänade den församlingen fram till 1763, då en ny kyrka byggdes. Kyrkan slutade att användas efter att den nuvarande kyrkan i Koivisto stod färdig år 1904 och såldes till Viborgs inremissionssällskap, som flyttade den till Viborg, där den var känd som Sankt Mikaels kyrka. Källor