NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dokuzparinsky District

Dokuzparinsky District (Russian: Докузпари́нский райо́н; Lezgian: Докъузпара район) is an administrative and municipal district (raion), one of the forty-one in the Republic of Dagestan, Russia. It is located in the south of the republic, being the southernmost district of Russia. The area of the district is 452.1 square kilometers (174.6 sq mi). Its administrative center is the rural locality (a selo) of Usukhchay. As of the 2010 Census, the total population of the district was 15,357, with the population of Usukhchay accounting for 12.2% of that number. Administrative and municipal status Within the framework of administrative divisions, Dokuzparinsky District is one of the forty-one in the Republic of Dagestan. The district is divided into two selsoviets which comprise sixteen rural localities. As a municipal division, the district is incorporated as Dokuzparinsky Municipal District. Its two selsoviets are incorporated as nine rural settlements within the municipal district. The selo of Usukhchay serves as the administrative center of both the administrative and municipal district. References Notes Sources Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №16 от 10 апреля 2002 г. «Об административно-территориальном устройстве Республики Дагестан», в ред. Закона №106 от 30 декабря 2013 г. «О внесении изменений в некоторые законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №81, 12 апреля 2002 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #16 of April 10, 2002 On the Administrative-Territorial Structure of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #106 of December 30, 2013 On Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.). Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №6 от 13 января 2005 г. «О статусе и границах муниципальных образований Республики Дагестан», в ред. Закона №43 от 30 апреля 2015 г. «О статусе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала", статусе и границах внутригородских районов в составе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала" и о внесении изменений в отдельные законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №8, 15 февраля 2005 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #6 of January 13, 2005 On the Status and Borders of the Municipal Formations of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #43 of April 30, 2015 On the Status of the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, the Status and the Borders of the Intra-City Districts Comprising the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, and on Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.).
Dokuzparai járás

A Dokuzparai járás (oroszul: Докузпаринский район) Oroszország egyik járása Dagesztánban. Székhelye Uszuhcsaj. A járást 1993-ban hozták létre, korábban az Ahti járás és a Magaramkenti járás között volt felosztva. Népesség 2002-ben 14 330 lakosa volt, melyből 13 399 lezg (93,5%), 387 rutul, 233 agul, 230 orosz, 22 azeri, 12 tabaszaran, 4 kumik, 3 avar, 3 dargin. 2010-ben 15 357 lakosa volt, melyből 14 367 lezg (94%), 461 rutul, 350 agul, 50 tabaszaran, 23 azeri, 21 orosz, 9 avar, 3 dargin, 2 kumik. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm Archiválva 2016. március 25-i dátummal a Wayback Machine-ben Dagesztán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
District Dokoezparinski

District Dokoezparinski (Russisch: Докузпаринский райо́н) is een district in het uiterste zuiden van de Russische autonome republiek Dagestan. Het district heeft een oppervlakte van 452,1 vierkante kilometer en een inwonertal van 15.357 in 2010. Het administratieve centrum bevindt zich in Oesoechtsjaj.
Rejon dokuzparyński

Rejon dokuzparyński (ros. Докузпаринский район, lezg. Докъузпара район) – jednostka administracyjna wchodząca w skład Dagestanu w Rosji. Centrum administracyjnym rejonu jest wieś (ros. село, trb. sieło) Usuchczaj. Geografia Powierzchnia rejonu wynosi 376,9 km² i znajduje się on w południowej części Dagestanu. Graniczy z rejonem achtyńskim i rejonem magaramkientskim wchodzącymi w skład Dagestanu, a także z Azerbejdżanem. Jest to najbardziej na południe wysunięty rejon Federacji Rosyjskiej. Na granicy rejonu znajduje się szczyt Bazardiuziu (4466 m n.p.m.), będący najwyższym szczytem Azerbejdżanu i Dagestanu. Wieś Kurusz jest też najwyżej położoną, stale zamieszkaną miejscowością w Europie i Rosji, a także najbardziej wysuniętą na południe miejscowością w Rosji. Demografia W 2021 roku rejon zamieszkiwało 15 060 osób. Grupy etniczne i narodowości w 2021 roku: Lezgini – 14 230 (94,49%) Rutulowie – 345 (2,29 %) Agulowie – 257 (1,71%) inny – 228 (1,51%) Przypisy
Докузпаринський район

Докузпа́ринський район (рос. Докузпаринский район) — район у південній частині Дагестану Російської Федерації. Адміністративний центр — село Усухчай. Географія Район розташований у крайній південній частині республіки, є гірським районом. Межує на півночі з Магарамкентським, на заході з Ахтинським районами. На сході та півдні має державний кордон із Азербайджаном. Саме тут знаходиться крайня південна точка всієї Росії. Історія Докузпаринський національний район був утворений 1 вересня 1934 року з центром у селі Каракюре. Тоді район складався із колишніх 10 сільрад Ахтинського району. 26 квітня 1935 року районний центр було перенесено до села Усухчай. У період із 14 вересня 1960 по 24 червня 1963 років район був ліквідованим, а територія розділена між Ахтинським та Магарамкентським районами. Єдиною відміною залишається лівобережжя річки Самур, яке так і залишилось у складі Магарамкентського району. До травня 2013 року до складу району входили 3 анклави на території сусіднього Азербайджану загальною площею 25,1 км². Населення Населення району становить 15460 осіб (2013; 15410 в 2012, 15380 в 2011, 15357 в 2010, 14330 в 2002). Національний склад населення: Адміністративний поділ Район адміністративно поділяється на 8 сільських поселень, які об'єднують 16 сільських населених пунктів. Село Авадан являє собою анклав на території Дербентського району. Найбільші населені пункти Господарство Район сільськогосподарський, розвитку набуло тваринництво, особливо вівчарство. Тут працює 2 колективних господарства. Примітки Посилання Офіційний сайт району [Архівовано 30 грудня 2013 у Wayback Machine.] На сайті муніципальних утворень Дагестану
Rutulski rajon

Der Rajon Rutul (russisch Рутульский район; lesgisch Рутул район Rutul rajon) ist ein Rajon in der Republik Dagestan, Russland. Das Verwaltungszentrum ist der Aul (offiziell Selo) Rutul. Geografie Der Rajon Rutul befindet sich im Süden Dagestans und wird innerhalb der Republik Dagestan von den Rajons Achtynski, Kurach, Lakski, Kulinski und Tscharodinski umgeben. Im Süden grenzt der Rajon an die Republik Aserbaidschan (Rayon Şəki). Die größten Flüsse im Gebiet sind Samur und Rutul. Die Fläche beträgt 2188 km². Geschichte Der Rajon in seiner heutigen Form wurde im Jahr 1929 geschaffen. Bevölkerung Die Einwohnerzahl betrug 2002 nach offizieller Volkszählung 23.503. Die meisten Einwohner sind sunnitische Muslime und gehören zur namensgebenden Ethnie der Rutulen. Administrative Teilung Im Rajon gibt es 40 Siedlungen. Weblinks
Rutulsky District

Rutulsky District (Russian: Руту́льский райо́н) is an administrative and municipal district (raion), one of the forty-one in the Republic of Dagestan, Russia. It is located in the south of the republic. The area of the district is 2,188 square kilometers (845 sq mi). Its administrative center is the rural locality (a selo) of Rutul. As of the 2010 Census, the total population of the district was 22,926, with the population of Rutul accounting for 18.0% of that number. Administrative and municipal status Within the framework of administrative divisions, Rutulsky District is one of the forty-one in the Republic of Dagestan. The district is divided into eleven selsoviets which comprise forty rural localities. As a municipal division, the district is incorporated as Rutulsky Municipal District. Its eleven selsoviets are incorporated as seventeen rural settlements within the municipal district. The selo of Rutul serves as the administrative center of both the administrative and municipal district. Demographics Ethnic composition (according to the 2010 Census) Rutulians 58.16% Tsakhurs 23.01% Lezgins 9.32% Laks 3.77% Avars 2.71% Azerbaijanis 1.56% Russians 0.13% Others 0.13% References Notes Sources Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №16 от 10 апреля 2002 г. «Об административно-территориальном устройстве Республики Дагестан», в ред. Закона №106 от 30 декабря 2013 г. «О внесении изменений в некоторые законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №81, 12 апреля 2002 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #16 of April 10, 2002 On the Administrative-Territorial Structure of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #106 of December 30, 2013 On Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.). Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №6 от 13 января 2005 г. «О статусе и границах муниципальных образований Республики Дагестан», в ред. Закона №43 от 30 апреля 2015 г. «О статусе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала", статусе и границах внутригородских районов в составе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала" и о внесении изменений в отдельные законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №8, 15 февраля 2005 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #6 of January 13, 2005 On the Status and Borders of the Municipal Formations of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #43 of April 30, 2015 On the Status of the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, the Status and the Borders of the Intra-City Districts Comprising the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, and on Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.).
Rutul járás

A Rutul járás (oroszul: Рутульский район) Oroszország egyik járása Dagesztánban. Székhelye Rutul. Népesség 1989-ben 17 346 lakosa volt, melyből 9 647 rutul (55,6%), 4 189 cahur (24,1%), 1 462 lezg (8,4%), 834 lak (4,8%), 704 azeri, 428 avar, 34 tabaszaran, 14 orosz, 13 agul, 4 csecsen, 4 dargin, 4 kumik, 1 nogaj. 2002-ben 23 503 lakosa volt, melyből 13 975 rutul (59,5%), 4 971 cahur (21,2%), 2 116 lezg (9%), 925 lak (3,9%), 603 azeri, 557 avar, 185 orosz, 14 dargin, 11 tabaszaran, 2 nogaj, 1 agul, 1 csecsen, 1 kumik. 2010-ben 22 926 lakosa volt, melyből 13 336 rutul (58,2%), 5 276 cahur (23%), 2 138 lezg (9,3%), 865 lak (3,8%), 623 avar, 359 azeri, 32 orosz, 8 agul, 7 dargin, 6 tabaszaran, 5 kumik, 3 csecsen, 1 nogaj. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm Archiválva 2013. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben Dagesztán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
Рутульський район

Рутульський район — муніципальний район в Дагестані, Росія. Адміністративний центр — село Рутул. Географія Рутульський Район розташований на південному заході Дагестану і межує з: Агульським, Ахтинским, Кулінським, Курахским, Лакським, Тляратинським і Чародинським районами республіки. Західна частина району межує з Азербайджаном протягом 110 кілометрів, де знаходяться чотири прикордонні застави. Площа території — 2170 км². Координати: 41,654148 ° пн.ш. 47,157799 ° східної довготи У Рутульському районі знаходяться річки Самур, Кара-Самур, Ахтичай, Курдул, Шиназчай. Районний центр с. Рутул відділений від найближчої залізничної станції Беліджі на 150 км, а від столиці Республіки м Махачкала на 280 км. Історичні області Рутульського району Гал — територія, що включала Південний Дагестан, Північний Азербайджан і Східну Грузію. Також відома під назвою Кавказька Албанія і Аран. У XX столітті частина території Рутульського району була окупована Азербайджаном. Історія Постановою 4-ї сесії ДагЦІК від 22.11.1928 р з колишнього Лучекської ділянки Самурського округу утворений Рутульського кантон. Постановою ВЦВК від 3.06.1929 р кантон перетворений в район. Рутульського район — це унікальний куточок Дагестану з багатющим історичним минулим, пам'ятками культури та архітектури. Територія району була в історичному минулому частиною Кавказької Албанії, що існувала ще до християнського літочислення. Після падіння Кавказької Албанії рутульці, цахури та інші народності створили свої державні утворення. Населення Чисельність 21 901 чоловік. Національний склад За даними Всеросійського перепису населення 2010 року: Економіка Для економіки району пріоритетними є тваринництво і землеробство. В районі діє декілька малих ГЕС: Шиназська ГЕС, Амсарська ГЕС, Магінська ГЕС, а також будується Рутульська ГЕС. ЗМІ У районі є два національних інформаційних органу, республіканські газети: «МыхаӀбишды цӀинды хабарбыр» («Рутульські новини») — рутульською мовою. «Нур» — цахурською мовою. Примітки
Achtynski rajon

Der Achtynski rajon (russisch Ахтынский район; lesgisch Ахцегьрин район Achzehrin rajon) ist ein Rajon in der Republik Dagestan, Russland. Das Verwaltungszentrum ist der Aul (offiziell Selo) Achty. Geografie Der Achtynski rajon befindet sich im Süden Dagestans und wird innerhalb der Republik Dagestan von den Rajons Rutul, Kurach, Magaramkent und Dokuzpara umgeben. Im Süden grenzt der Rajon an die Republik Aserbaidschan (Rayon Şəki). Die größten Flüsse im Gebiet sind Samur und Achtytschai. Die Fläche beträgt 1120 km². Geschichte Der Rajon in seiner heutigen Form wurde im Jahr 1929 geschaffen. Bevölkerung Die Einwohnerzahl betrug 2002 nach offizieller Volkszählung 31.592. Die letzte sowjetische Volkszählung von 1989 hatte noch eine Einwohnerzahl von 30.027 ermittelt. Die meisten Einwohner sind sunnitische Muslime, die mit Ausnahme des rutulischen Dorfes Chnow vorwiegend der Ethnie der Lesgier angehören. Administrative Teilung Im Rajon gibt es 19 Siedlungen, die mit Ausnahme des Verwaltungszentrums Achty, dass mit seiner Bevölkerungszahl einer Kleinstadt gleichkommt, zumeist kleinere Dörfer sind:
Ahti járás

Az Ahti járás (oroszul: Ахтынский район) Oroszország egyik járása Dagesztánban. Székhelye Ahti. Népesség 1989-ben 30 027 lakosa volt, melyből 29 571 lezg (98,5%), 226 rutul, 109 agul, 35 orosz, 21 tabaszaran, 18 avar, 17 azeri, 4 kumik, 3 dargin, 3 lak, 1 csecsen. 2002-ben 31 592 lakosa volt, melyből 30 956 lezg (98%), 517 orosz, 18 tabaszaran, 13 avar, 8 azeri, 6 rutul, 3 kumik, 2 lak, 1 agul, 1 csecsen, 1 dargin. 2010-ben 32 604 lakosa volt, melyből 32 101 lezg (98,5%), 169 orosz, 31 rutul, 19 tabaszaran, 13 avar, 13 azeri, 9 dargin, 8 cahur, 6 kumik, 3 lak. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm Archiválva 2016. március 25-i dátummal a Wayback Machine-ben Dagesztán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
Rejon achtyński

Rejon achtyński (ros. Ахтынский район, lezg. Ахцагь район) – jednostka administracyjna wchodząca w skład Dagestanu w Rosji. Centrum administracyjnym rejonu jest wieś (ros. село, trb. sieło) Achty. Geografia Powierzchnia rejonu wynosi 1120 km² i znajduje się on w południowej części Dagestanu. Graniczy z rejonem rutulskim, kurachskim, magaramkientskim i dokuzparynskim wchodzącymi w skład Dagestanu, a także z Azerbejdżanem. Najwyższym punktem rejonu jest wznoszący się na wysokość 4142 metrów n.p.m. szczyt Szałbuzdag. Głównymi rzekami rejonu są Samur i Achtyczaj. Demografia W 2021 roku rejon zamieszkiwało 31 807 osób. Grypy etniczne i narodowości w 2010 roku: Lezgini – 31 101 (98,45%) Rosjanie – 169 (0,51%) Rutulowie – 31 (0,09%) Tabasaranowie – 19 (0,05%) inny – 52 (0,15%) Przypisy
Ахтинський район

Ахти́нський район (рос. Ахтынский район) — район у південній частині Дагестану Російської Федерації. Адміністративний центр — село Ахти. Географія Район розташований у крайній південній частині республіки, є гірським районом. Межує на північному заході з Рутульським, на півночі з Курахським, на сході з Магарамкентським та Докузпаринським районами. На півдні та південному заході має кордон із Азербайджаном. Загальна площа району становить 1120 км². Історія Ахтинський кантон був утворений 22 листопада 1928 року із Ахтипаринської ділянки колишнього Самурського округу. 3 червня 1929 року кантон стає районом. На той час район складався з 25 сільрад і населенням 40959 осіб. 1934 року до складу району було включене село Хнов. З 25 червня 1952 до 24 квітня 1953 років район підпорядковувався Дербентському округу. 14 вересня 1960 року до району була приєднана більша частина території ліквідованого Докузпаринського району (лівобережжя річки Самур відійшло до складу Магарамкентського району). 24 червня 1993 року був відновлений Докузпаринський район, але без території, що відійшла до Магарамкентського району. До 2004 року до складу району входило також село Ур'ян-Уба, яке знаходилось на території Азербайджану і було анклавом Росії. Населення Населення району становить 32322 особи (2013; 32494 в 2012, 32566 в 2011, 32604 в 2010, 31592 в 2002). Національний склад населення: Адміністративний поділ Район адміністративно поділяється на 13 сільських поселень, які об'єднують 19 сільських населених пунктів, з яких Новий Усур знаходиться на території Магарамкентського району: Найбільші населені пункти Господарство Район сільськогосподарський, розвитку набуло тваринництво та землеробство. Працюють 9 колективних та понад 250 фермерських господарств. Серед промислових підприємств працюють ВАТ «Рассвет» (швейна фабрика), ВАТ «ТНП» (виробництво цегли) та пекарні. На території району знаходиться бальнеологічний курорт «Ахти». 2012 року до району був підведений природний газ. Туризм Ахти є одним з найдавнішим центром лезгинської культури. Тут знаходяться Ахтинська фортеця (19 століття), Ахтинський арочний міст, Ахтинський міст (1915), Ахтинський краєзнавчий музей, мечеть Джума (18 століття). Серед пам'яток природи у районі є гарячі сірководневі термальні джерела (Курукал), Хрюгський лісовий комплекс, Зрихський водоспад, Міджахський тисячолітній дуб, долина річки Мугулат-дере з виходом на Шалбуз-Даг, гора Келез-Хев біля села Ахти. Примітки Посилання Офіційний сайт району На сайті муніципальних утворень Дагестану
Khivsky District

Khivsky District (Russian: Хи́вский райо́н) is an administrative and municipal district (raion), one of the forty-one in the Republic of Dagestan, Russia. It is located in the southeast of the republic. The area of the district is 620 square kilometers (240 sq mi). Its administrative center is the rural locality (a selo) of Khiv. As of the 2010 Census, the total population of the district was 22,753, with the population of Khiv accounting for 11.7% of that number. Administrative and municipal status Within the framework of administrative divisions, Khivsky District is one of the forty-one in the Republic of Dagestan. The district is divided into eleven selsoviets which comprise forty-two rural localities. As a municipal division, the district is incorporated as Khivsky Municipal District. Its eleven selsoviets are incorporated as sixteen rural settlements within the municipal district. The selo of Khiv serves as the administrative center of both the administrative and municipal district. References Notes Sources Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №16 от 10 апреля 2002 г. «Об административно-территориальном устройстве Республики Дагестан», в ред. Закона №106 от 30 декабря 2013 г. «О внесении изменений в некоторые законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №81, 12 апреля 2002 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #16 of April 10, 2002 On the Administrative-Territorial Structure of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #106 of December 30, 2013 On Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.). Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №6 от 13 января 2005 г. «О статусе и границах муниципальных образований Республики Дагестан», в ред. Закона №43 от 30 апреля 2015 г. «О статусе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала", статусе и границах внутригородских районов в составе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала" и о внесении изменений в отдельные законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №8, 15 февраля 2005 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #6 of January 13, 2005 On the Status and Borders of the Municipal Formations of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #43 of April 30, 2015 On the Status of the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, the Status and the Borders of the Intra-City Districts Comprising the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, and on Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.).
Hivi járás

A Hivi járás (oroszul: Хивский район) Oroszország egyik járása Dagesztánban. Székhelye Hiv. Népesség 1989-ben 17 012 lakosa volt, melyből 10 363 tabaszaran (60,9%), 6 507 lezg (38,2%), 55 agul, 24 orosz, 19 dargin, 17 avar, 7 rutul, 6 azeri, 4 kumik, 4 lak. 2002-ben 20 747 lakosa volt, melyből 11 878 tabaszaran (57,3%), 8 725 lezg (42,1%), 47 agul, 23 orosz, 17 azeri, 16 lak, 5 dargin, 4 avar, 2 kumik, 1 csecsen, 1 rutul. 2010-ben 22 753 lakosa volt, melyből 13 521 tabaszaran (59,4%), 8 847 lezg (38,9%), 72 agul, 40 orosz, 18 azeri, 15 dargin, 14 lak, 11 avar, 6 kumik, 2 csecsen, 2 rutul, 1 nogaj. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htmArchiválva 2013. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben Dagesztán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
Rejon chiwski

Rejon chiwski (ros. Хивский район, tab. Хив район, lezg. Хив район) – jednostka administracyjna wchodząca w skład Dagestanu w Rosji. Centrum administracyjnym rejonu jest wieś (ros. село, trb. sieło) Chiw. Geografia Powierzchnia rejonu wynosi 471,40 km² i znajduje się on w południowo-wschodniej części Dagestanu. Graniczy z rejonem agulskim, tabasarańskim, sułejman-stalskim i kurachskim wchodzącymi w skład Dagestanu. Przez rejon przepływa rzeka Czirachczaj. Demografia W 2021 roku rejon zamieszkiwało 20 848 osób. Grypy etniczne i narodowości w 2021 roku: Tabasaranowie – 12 647 (60,66%) Lezgini – 8 008 (38,41%) inny – 193 (0,92%) Przypisy