NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Raïon de Kizliar

Le raïon de Kizliar (en russe : Кизлярский район) est une subdivision du Daghestan, une république de la fédération de Russie. Son centre administratif est la ville de Kizliar, qui ne fait pas elle-même partie du raïon. Géographie Le raïon de Kizliar s'étend sur 3 047 km2 dans le nord du Daghestan. Il est limité au nord-ouest par le raïon de Tamourovka, à l'est par la mer Caspienne, au sud par le raïon de Babayourt et à l'ouest par la Tchétchénie. Administration Le raïon de Kizliar est formé de 84 villages et ne compte ni commune urbaine ni ville. La ville de Kizliar forme une entité municipale à part. Histoire Le raïon de Kizliar a été créé en 1920. Du 22 février 1938 au 22 mars 1944, il forma l'okroug de Kizliar du kraï d'Ordjonikidze, puis il fit partie de l'oblast de Grozny. Le 9 janvier 1965, il fut rattaché à la république socialiste soviétique autonome du Daghestan. En 1963, le raïon de Kizliar fut incorporé au raïon de Taroumovka. Il fut rétabli en 1965. Population Démographie Recensements (*) ou estimations de la population : Nationalités Selon le recensement de 2002, la population du raïon comprenait : 39,7 % d'Avars, y compris leurs sous-groupes ethniques 19,0 % de Russes 17,5 % de Darguines 6,5 % de Nogaïs 3,7 % de Lezguines 3,6 % de Laks 2,6 % d'Azerbaïdjanais 1,5 % de Koumyks 1,5 % de Routouls 1,4 % de Tabarrassans Économie Le raïon est essentiellement agricole. On y pratique l'élevage, la culture des céréales (notamment du riz), des fruits et légumes (melon). La pêche dans la mer Caspienne joue un rôle important dans les villages de la côte. Notes et références Portail de la Russie Portail du Caucase
Kizljari járás

A Kizljari járás (oroszul: Кизлярский район) Oroszország egyik járása Dagesztánban. Székhelye Kizljar. Népesség 1989-ben 47 808 lakosa volt, melyből 14 288 avar (29,9%), 14 069 orosz (29,4%), 7 197 dargin (5,1%), 3 760 nogaj (7,9%), 1 474 lezg, 1 327 lak, 1 222 azeri, 1 055 kumik, 795 csecsen, 702 tabaszaran, 614 rutul, 208 cahur, 83 agul. 2002-ben 57 748 lakosa volt, melyből 22 907 avar (39,7%), 10 977 orosz (19%), 10 091 dargin (17,5%), 3 754 nogaj (6,5%), 2 142 lezg, 2 052 lak, 1 506 azeri, 868 kumik, 862 rutul, 813 tabaszaran, 535 cahur, 516 csecsen, 159 agul. 2010-ben 67 287 lakosa volt, melyből 31 371 avar (46,6%), 13 092 dargin (19,5%), 8 294 orosz (12,3%), 3 220 nogaj (4,8%), 2 361 lak, 2 283 lezg, 1584 azeri, 1 032 tabaszaran, 1 023 rutul, 909 kumik, 671 cahur, 449 csecsen, 183 agul, 164 örmény. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htmArchiválva 2013. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben Dagesztán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
Кизлярський район

Кизлярський район — муніципальний район Дагестану, Росія. Адміністративний центр — місто Кизляр (не входить до складу району). Географія Район розташований у північній частині Дагестану. Межує з півночі і з заходу з Тарумовським районом, на півдні — з Бабаюртівським, на заході — з Чеченською Республікою, на сході — з Каспійським морем. Територія Кизлярського району розташована на Прикаспійській низовині, в гирлі річки Терек, що відбивається на характері рослинності і ландшафту. Ландшафт степового типу з наявністю луків, заболочених ділянок, а також солончакових пустель. Площа території району — 3047 км². Природа У заболочених низинних ділянках зустрічаються великі зарості очерету. Тваринний світ представлений: рептиліями (гадюки), птахами (фазан, водоплавні дикі качки, лиски та ін.), ссавцями (очеретяний кіт, корсак, дикий кабан, ондатра, тушканчик). У річках і на Каспії водиться різноманітна риба: осетер, севрюга, білуга, черноспинка, вобла, сазан, сом, щука, судак тощо. Особливо охоронювані природні території Державний природний заказник федерального значення «Аграханський» Історія Кизлярський район було утворено в 1920 році. З 22 лютого 1938 по 22 березня 1944 року був Кизлярським округом Орджонікідзевського краю. З 22 березня 1944 по 9 січня 1957 року — перебував у складі Грозненської області. 9 січня 1957 року переданий до складу Дагестанської АРСР. Економіка Економіка Кизлярського району — сільське господарство, що включає в себе: 1. Відгінне тваринництво. Коли взимку з гірських територій в основному невелика рогата худоба переганяється на більш м'які, порівняно з горами, пасовища. 2. Рибальство. В силу близькості Каспійського моря в прибережних населених пунктах рибальство є основною галуззю господарства. Чимале значення має також мережа каналів і озер на території самого Кизлярського району, що грають безпосередню роль для нересту риби, що мешкає в Каспії. 3. Виноробство. 4. Поширене вирощування зернових культур, зокрема рису, баштанних культур, розвинуте овочівництво, садівництво. Населення Населення — 70 200 чоловік. Частка росіян і терських козаків в районі скоротилася з 78,6 % (16 471 житель) в 1959 році до 12,33 % (8294 жителів) в 2010 році, тоді як частка гірських народів Дагестану збільшилася за 1959—2010 роки: аварців з 4,0 % (862 особи) до 46,62 % (31 371 осіб), частка даргинців — з 0,8 % (165 людини) до 19,46 % (13 092 осіб), частка лезгин — з 0,01 % (3 особи) до 3,39 % (2283 особи), лакців — з 0,1 % до 3,51 % (2361 осіб). Частка сусідніх ногайців і кумиків скоротилася за 1959—2010 роки з 8,3 % (1786 осіб) до 4,79 % (3220 осіб) та з 2,0 % (422 людини) до 1,35 % (909 осіб) відповідно при чисельному зростанні. Національний склад населення за даними Всеросійського перепису населення 2010 року: Примітки
Akhvakhsky District

Akhvakhsky District (Russian: Ахвахский райо́н; Avar: Гӏахьвахъ мухъ) is an administrative and municipal district (raion), one of the forty-one in the Republic of Dagestan, Russia. It is located in the west of the republic. The area of the district is 291.1 square kilometers (112.4 sq mi). Its administrative center is the rural locality (a selo) of Karata. As of the 2010 Census, the total population of the district was 22,014, with the population of Karata accounting for 18.9% of that number. Administrative and municipal status Within the framework of administrative divisions, Akhvakhsky District is one of the forty-one in the Republic of Dagestan. The district is divided into seven selsoviets which comprise twenty-five rural localities. As a municipal division, the district is incorporated as Akhvakhsky Municipal District. Its seven selsoviets are incorporated as thirteen rural settlements within the municipal district. The selo of Karata serves as the administrative center of both the administrative and municipal district. References Notes Sources Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №16 от 10 апреля 2002 г. «Об административно-территориальном устройстве Республики Дагестан», в ред. Закона №106 от 30 декабря 2013 г. «О внесении изменений в некоторые законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №81, 12 апреля 2002 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #16 of April 10, 2002 On the Administrative-Territorial Structure of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #106 of December 30, 2013 On Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.). Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №6 от 13 января 2005 г. «О статусе и границах муниципальных образований Республики Дагестан», в ред. Закона №43 от 30 апреля 2015 г. «О статусе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала", статусе и границах внутригородских районов в составе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала" и о внесении изменений в отдельные законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №8, 15 февраля 2005 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #6 of January 13, 2005 On the Status and Borders of the Municipal Formations of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #43 of April 30, 2015 On the Status of the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, the Status and the Borders of the Intra-City Districts Comprising the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, and on Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.).
Ahvahi járás

Az Ahvahi járás (oroszul: Ахвахский район) Oroszország egyik járása Dagesztánban. Székhelye Karata. A járás a nevét az avarok egyik csoportjáról, az ahvahokról kapta. Népesség 1989-ben 13 801 lakosa volt, melyből 13 759 avar (99,7%), 19 csecsen, 6 kumik, 5 orosz, 3 lak, 2 dargin, 2 lezg, 2 nogaj. 2002-ben 20 373 lakosa volt, melyből 20 329 avar (99,8%), 28 csecsen, 4 orosz, 2 dargin, 1 kumik, 1 lak, 1 nogaj. 2010-ben 22 014 lakosa volt, melyből 21 876 avar (99,4%), 17 orosz, 10 csecsen, 4 kumik, 3 dargin, 2 lak, 2 rutul, 1 tabaszaran. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm Archiválva 2016. március 25-i dátummal a Wayback Machine-ben Dagesztán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
Rejon achwachski

Rejon achwachski (ros. Ахвахский район, aw. ГӀахьвал мухъ) – jednostka administracyjna wchodząca w skład Dagestanu w Rosji. Centrum administracyjnym rejonu jest wieś (ros. село, trb. sieło) Karata. Geografia Powierzchnia rejonu wynosi 291 km² i znajduje się on w południowo-zachodniej części Dagestanu. Graniczy z rejonem botlichskim, chunzachskim, szamilskim i cumadyńskim wchodzącymi w skład Dagestanu. Jest to najmniejszy pod względem powierzchni rejon Dagestanu. Demografia W 2021 roku rejon zamieszkiwało 24 448 osób. Grypy etniczne i narodowości w 2010 roku: Awarowie – 10 474 (47,6%) Achwachowie – 6 809 (30,9%) Karatajowie – 4 593 (20,9%) inny – 138 (0,6%) Przypisy
Ахвахський район

Ахва́хський район (рос. Ахвахский район, ав. Гӏахьвахъ мухъ) — район у західній частині Дагестану Російської Федерації. Адміністративний центр — село Карата. Географія Район розташований у центрально-західній частині республіки, є гірським районом. Межує на півночі з Ботліхським, на сході з Хунзахським, на заході з Цумадинським та на південному сході з Шамільським районами. Загальна площа району становить 291,09 км², з яких ліс займає 21,27 км². Історія Ахвахський район був утворений 1933 року із частини ліквідованого Андійського округу. Населення Населення району становить 22603 особи (2013; 22198 в 2012, 22096 в 2011, 22014 в 2010, 21592 в 2009, 20373 в 2002). Національний склад населення: Адміністративний поділ Район адміністративно поділяється на 13 сільських поселень, які об'єднують 25 сільських населених пунктів. 5 населених пункти знаходяться за межами району: Індіра та Андуз на території Бабаюртівського району, Інхело, Харіб та Ціяб-Цолода на території Хасавюртівського району. Найбільші населені пункти Господарство Район сільськогосподарський, розвитку набуло тваринництво, особливо вівчарство. Скотарство займається розведенням великої рогатої худоби (22,9 тис. голів) та кіз (115,7 тис. голів). Площа угідь становить 233 км², працює 14 колективних та 204 фермерських господарства. Туризм В Ахвахському районі знаходиться 301 пам'ятка регіонального значення: пам'ятки історії — 45 пам'ятки архітектури — 128 пам'ятки археології — 108 пам'ятки мистецтва — 20 Персоналії У районі народились: Магомед-Загід Абдулманапов (1924–1944) — Герой Радянського Союзу; Магомедхан Гамзатханов — дворазовий чемпіон світу з боїв без правил, відомий у спортивному світі за прізвиськом «Вовк-хан»; Загалав Абдулбеков — олімпійський чемпіон світу з вільної боротьби. Примітки Посилання Офіційний сайт району [Архівовано 18 грудня 2016 у Wayback Machine.] На сайті муніципальних утворень Дагестану
Kayakentsky District

Kayakentsky District (Russian: Каяке́нтский райо́н, Kumyk: Къаягентли якъ, Qayagentli yaq) is an administrative and municipal district (raion), one of the forty-one in the Republic of Dagestan, Russia. It is located in the east of the republic. The area of the district is 640 square kilometers (250 sq mi). Its administrative center is the rural locality (a selo) of Novokayakent. As of the 2010 Census, the total population of the district was 54,089, with the population of Novokayakent accounting for 9.5% of that number. Administrative and municipal status Within the framework of administrative divisions, Kayakentsky District is one of the forty-one in the Republic of Dagestan. The district is divided into five selsoviets which comprise nineteen rural localities. As a municipal division, the district is incorporated as Kayakentsky Municipal District. Its five selsoviets are incorporated as fourteen rural settlements within the municipal district. The selo of Novokayakent serves as the administrative center of both the administrative and municipal district. References Notes Sources Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №16 от 10 апреля 2002 г. «Об административно-территориальном устройстве Республики Дагестан», в ред. Закона №106 от 30 декабря 2013 г. «О внесении изменений в некоторые законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №81, 12 апреля 2002 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #16 of April 10, 2002 On the Administrative-Territorial Structure of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #106 of December 30, 2013 On Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.). Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №6 от 13 января 2005 г. «О статусе и границах муниципальных образований Республики Дагестан», в ред. Закона №43 от 30 апреля 2015 г. «О статусе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала", статусе и границах внутригородских районов в составе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала" и о внесении изменений в отдельные законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №8, 15 февраля 2005 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #6 of January 13, 2005 On the Status and Borders of the Municipal Formations of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #43 of April 30, 2015 On the Status of the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, the Status and the Borders of the Intra-City Districts Comprising the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, and on Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.). External links Unofficial website of Kayakentsky District (in Russian)
Kajakenti járás

A Kajakenti járás (oroszul: Каякентский район) Oroszország egyik járása Dagesztánban. Székhelye Novokajakent. Népesség 1989-ben 33 246 lakosa volt, melyből 17 146 kumik (51,6%), 14 153 dargin (42,6%), 605 tabaszaran, 563 agul, 247 lezg, 221 orosz, 92 avar, 86 azeri, 82 lak, 4 csecsen, 3 nogaj. 2002-ben 52 739 lakosa volt, melyből 28 723 kumik (54,5%), 21 614 dargin (41%), 883 tabaszaran, 846 agul, 251 lezg, 139 orosz, 112 lak, 81 avar, 57 azeri, 3 nogaj, 2 csecsen, 1 cahur, 1 rutul. 2010-ben 54 089 lakosa volt, melyből 28 357 kumik (52,4%), 22 894 dargin (42,3%), 941 tabaszaran, 821 agul, 267 lezg, 134 orosz, 97 lak, 88 avar, 88 azeri, 7 csecsen, 5 rutul, 2 nogaj. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htmArchiválva 2013. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben Dagesztán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
District Kajakentski

District Kajakentski (Russisch: Каякентский райо́н) is een district in het zuidoosten van de Russische autonome republiek Dagestan aan de Kaspische Zee. Het district heeft een oppervlakte van 640 vierkante kilometer en een inwonertal van 54.089 in 2010. Het administratieve centrum bevindt zich in Novokajakent.
Каякентський район

Каякентський район - муніципальний район в Дагестані, Росія. Адміністративний центр - село Новокаякент. Географія Район розташований в південно-східній частині Дагестану і межує: з Дербентським, Кайтагським, Сергокалинським і Карабудахкентським районами республіки. Знаходиться на узбережжі Каспійського моря, площа території — 640 км². Історія Каякентський район з центром в селі Каякент, був утворений на підставі Постанови ВЦВК ДАССР від 23.01. 1935 року з частини території Махачкалинського, Дербентського і Коркмаскалинського районів. У 1957 році районний центр перенесений у м Ізбербаш. Указом ПВС РРФСР від 1.02.1963 р приєднаний до Сергокалинського сільського району. Указом ПВС РРФСР від 12.01.1965 року район відновлений в колишніх кордонах з центром в селі Новокаякент. Населення Населення - 53 92 осіб. Національний склад За даними Всеросійського перепису населення 2010 года: Економіка На території району є 5 винзаводів і 14 великих сільськогосподарських підприємств, що спеціалізуються в основному на виробництві винограду. Транспорт Через територію району проходять залізничні колії і федеральна автодорога «Кавказ», що сполучає Росію з Азербайджаном. Примітки
Gunyibi járás

A Gunyibi járás (oroszul: Гунибский район) Oroszország egyik járása Dagesztánban. Székhelye Gunyibl. Népesség 1989-ben 19 390 lakosa volt, melyből 19 085 avar (99,4%), 146 dargin, 76 kumik, 36 orosz, 28 lak, 3 lezg, 2 csecsen, 1 tabaszaran. 2002-ben 25 106 lakosa volt, melyből 24 155 avar (96,2%), 784 dargin (3,1%), 48 kumik, 41 orosz, 27 lak, 13 azeri, 9 tabaszaran, 7 lezg, 6 nogaj, 2 cahur, 1 csecsen. 2010-ben 25 303 lakosa volt, melyből 24 381 avar (96,4%), 628 dargin (2,5%), 43 kumik, 29 lak, 25 orosz, 10 lezg, 5 csecsen, 3 azeri, 3 rutul, 2 tabaszaran, 1 agul. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm Archiválva 2016. március 25-i dátummal a Wayback Machine-ben Dagesztán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
District Goenibski

District Goenibski (Russisch: Гуни́бский райо́н) is een district in het midden van de zuidelijke helft van de Russische autonome republiek Dagestan. Het district heeft een oppervlakte van 609,5 vierkante kilometer en een inwonertal van 25.303 in 2010. Het administratieve centrum bevindt zich in Goenib.
Гунібський район

Гуні́бський район (рос. Гунибский район) — район у центральній частині Дагестану. Адміністративний центр — село Гуніб. Географія Район розташований у центральній частині республіки, є гірським районом. Межує на півночі з Гергебільським, на сході з Левашинським, на південному сході з Лакським, на південному заході з Чародинським, на заході з Шамільським, на північному заході з Хунзахським районами. Історія Гумбетівський кантон був утворений 22 листопада 1928 року на території колишнього Гунібського округу і складався із Андаляльського та Куядинського ділянок. Тоді була приєднана також Бухтинська сільська рада Лакського округу. 3 червня 1929 року кантон перетворено у район. 1937 року районний центр перенесли з Гуніба до Ругуджі, а 1944 року — до села Чох. 1 лютого 1963 року районний центр повернуто до села Гуніб, до складу району приєднано територію ліквідованого Чародинського району. 12 січня 1965 року Чародинський район було відновлено. Населення Населення району: 25 750 (2013) 25 589 (2012), 25 432 (2011), 25 303 (2010), 25 106 (2002). Національний склад населення: Адміністративний поділ Район адміністративно поділяється на 18 сільських поселень, які об'єднують 66 сільських населених пунктів: Найбільші населені пункти Господарство Район сільськогосподарський, розвитку набуло тваринництво та землеробство. Серед промислових підприємств працюють Гунібська ГЕС, ВАТ «Дружба», пекарні. Туризм На території району міститься одна з найдавніших стоянок древніх людей у Росії. Її вік становить 1,4 млн років. Район має понад 300 пам'яток історії та архітектури, серед природних пам'яток — Карадахська ущелина, гірський ботанічний сад, природний парк «Верхній Гуніб». Для відпочинку та лікування діють дитячий соматичний санаторій та пансіонат «Радде». Примітки Посилання Офіційний сайт району [Архівовано 1 квітня 2022 у Wayback Machine.] На сайті муніципальних утворень Дагестану
Cuntini járás

A Cuntini járás (oroszul: Цунтинский район) Oroszország egyik járása Dagesztánban. Székhelye Kidero. Népesség 1989-ben 13 324 lakosa volt, melyből 13 306 avar (99,9%), 7 orosz, 4 dargin, 2 azeri, 1 agul, 1 csecsen, 1 lezg, 1 nogaj. 2002-ben 17 466 lakosa volt, melyből 17 183 avar (98,4%), 208 orosz, 16 dargin, 10 lezg, 7 kumik, 2 tabaszaran, 1 azeri, 1 cahur, 1 nogaj. 2010-ben 18 282 lakosa volt, melyből 18 177 avar (99,4%), 10 dargin, 8 kumik, 5 orosz, 3 lak, 1 lezg. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htmArchiválva 2013. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben Dagesztán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
Rejon cuntyński

Rejon cuntyński (ros. Цунтинский район, aw. Цӏунтӏа мухъ) – jednostka administracyjna wchodząca w skład Dagestanu w Rosji. Centrum administracyjnym rejonu jest wieś (ros. село, trb. sieło) Cunta. Geografia Powierzchnia rejonu wynosi 1319,1 km² i znajduje się on w południowo-zachodniej części Dagestanu. Graniczy z rejonem cumadyńskim i tliaratyński wchodzącymi w skład Dagestanu, a także z Gruzją. Część północnej granicy rejonu przebiega na rzece Andijskoje Kojsu. Demografia W 2021 roku rejon zamieszkiwało 20 865 osób. Grupy etniczne i narodowości w 2021 roku: Awarowie – 20 566 (98,57%) Rosjanie – 193 (0,91%) inny – 106 (0,51%) Przypisy