NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Makhatxkalà

Makhatxkalà (rus: Махачкала, Makhatxkalà; àvar: Махачхъала, Makhatxkhalà; kumyk: Анжи-кала, Anji-Kalà; lak: Гьанжи, G'anji; lesguià: Магьачкъала; en rútul: МахаӀчкала) és la capital de la república caucàsica del Daguestan, a la Federació Russa, localitzada a l'oest de la mar Càspia. L'any 2012 tenia 574.277 habitants, ètnicament molt variada: àvars 22,3%, dargins 12,8%, kumyks 16,5%, russos 15,0%, laks 11,3%, lesguians 8,7%, txetxens 5%. Història Era una petita vila que portava el nom de Tarki (avui un barri de la ciutat a uns 6 km del centre), que existia almenys des del segle xv. La població moderna fou fundada pels russos el 1834, i fou inicialment una fortalesa adjunta amb el nom de Petróvskoie (a uns 40 km de la ciutat de Temir-Khan-Xurà, rebatejada el 1917 Xamil-Kale i el 1920 Buinaksk), i rebé el rang de ciutat el 1857 amb el nom de Petrovsk-Port, sovint abreujat en Petrovsk. Localment s'anomenava Anji-Kalà (Qala o Kale, قلعه, vol dir 'fortalesa' en persa, en turc i en àrab). El 6 d'octubre del 1918, fou ocupada pels turcs otomans al final de la Primera Guerra Mundial, però la van evacuar el 17 de novembre del 1918. El gener del 1919, les forces d'intervenció britàniques van tenir una base a la ciutat, on s'establí l'esquadró 221 de la Reial Força Aèria (RAF) i al març l'esquadró 266; tots dos van participar en la lluita contra els bolxevics a Astracan i en altres llocs fins que foren retirats l'agost del 1919. Fou part de la República dels Muntanyesos del Caucas, la capital de la qual fou Temir-Khan-Xurà. Ocupada pels bolxevics la tardor del 1920, fou rebatejada a finals de 1920 com a Makhatxkalà, del nom epònim d'un revolucionari local (Muhammad Ali Dakhadaiev, mort el 1918) i el 1921 fou declarada capital del Daguestan. A la seva rodalia, hi ha llocs històrics importants com Balanghar, entre Derbent i Samandar, la capital dels huns vassalls del kanat dels khàzars i Tarkhu, ocupada breument pels otomans al final del segle xvi. El 14 de maig del 1970, fou destruïda en part per un terratrèmol. Demografia Esport El club de futbol de la ciutat, l'FK Anjí Makhatxkalà és propietat del multimilionari rus Suleiman Kerimov, i juga actualment en la primera divisió russa, a l'estadi Dinamo, de capacitat per a 15.200 persones. Ciutats agermanades Tunísia: Sfax Rússia: Vladikavkaz Estats Units: Spokane França: La Roche-sur-Yon Alemanya: Oldenburg Zàmbia: Ndola Turquia: Yalova Enllaços externs Demografia de Makhatxkalà (rus). Cartes topogràfiques (rus).
Machačkala

Machačkala (rusky Махачкала) je město v Rusku na břehu Kaspického moře, hlavní město Dagestánské republiky. Žije zde přibližně 663 tisíc obyvatel. Ve městě je jediný nezamrzající hlubokovodní přístav Ruska v Kaspickém moři. Historie Machačkala byla založena v roce 1844 jako pevnost, roku 1857 získala status města. Původně se město jmenovalo Petrovskoje (rusky Петро́вское) po caru Petru Velikém, který tábořil na místě budoucího města v roce 1722 za Perského tažení. Roku 1857 byla přejmenována na Petrovsk-Port (rusky Петро́вск-Порт); o čtyři roky později – roku 1861 zde byla zahájena stavba přístavu, roku 1896 pak zavedena železnice. S rozvojem moderního průmyslu se začaly stavět rafinérie a další závody zpracovávající ropu. Po Říjnové revoluci se zde snažili bolševici získat moc, ale neúspěšně; bělogvardějci tak město drželi až do března roku 1920. Název Machačkala nese město až od roku 1921, podle revolucionáře Machomeda ali Dachadajeva, vulgo Machač. Roku 1970 byla postižena silným zemětřesením. Doprava Námořní přístav Machačkala Ve městě je námořní přístav, vlastněný státní akciovou společností Makchachkala Comercial Sea Port. Přístav má velký potenciál nejen pro Dagestán, ale pro celé Rusko. V roce 2019 prošlo přístavem přibližně 60 % veškerého nákladu přepravovaného v ruských přístavech v Kaspickém moři. V roce 2021 zahrnoval přístav Machačkala komplexy pro překládku suchého nákladu s kapacitou 3 miliony tun ročně, výrobky z ropy s kapacitou 7,9 milionu tun a kotviště pro všeobecný náklad a kontejnery s kapacitou 1,2 milionu tun, železniční a trajektový terminál s kapacitou 1,3 milionu tun a terminál pro přepravu obilí s kapacitou 0,5 milionu tun. V březnu 2021 prezident Dagestánu Sergej Melikov rozhodl, že ve spolupráci s ruskou vládou bude přístav zahrnut do privatizačního plánu, aby přilákal investora k rozvoji přístavu. V období leden až září 2021 vzrostl počet zastávek lodí v námořním přístavu Machačkala o 24 % ve srovnání se stejným obdobím minulého roku. Nárůst souvisí s rybolovem šprotů v Kaspickém moři, kdy došlo k zečtyřnásobení počtu ulovených šprotů v celém Kaspickém moři. V roce 2022 byl přístav Machačkala jediným ruským námořním přístavem v Kaspickém moři, který i přes sankce uvalené na Rusko po ruské invazi na Ukrajinu výrazně navýšil objem exportu nákladu. V období od ledna do května 2022 bylo vyexpedováno více než 95 tisíc tun obilí – zejména do Íránu. V srpnu 2022 se v přístavu začalo s překládkou mouky do Íránu. Partnerská města Aktau, Kazachstán Baku, Ázerbájdžán Balıkesir, Turecko La Roche-sur-Yon, Francie Ndola, Zambie Oldenburg, Německo Sfax, Tunisko Smoljan, Bulharsko Spokane, Washington, Spojené státy americké S’-pching, Čína Yalova, Turecko Sport FK Anži Machačkala Galerie Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Machačkala na Wikimedia Commons Oficiální stránky https://web.archive.org/web/20050830072640/http://www.makhachkala.org/
Mahačkala

Mahačkala (rus. Махачкала́) grad je u Rusiji. Glavni je grad republike Dagestan. Nalazi se na zapadnoj obali Kaspijskog jezera. Dijeli se na tri okruga: Lenjinski, Sovjetski i Kirovski. Grad je osnovan 1844. kao tvrđava, a gradski je status dobio 1857. Izvorno ime grada bilo je Petrovskoje (rus. Петро́вское) – prema ruskom caru Petru Velikom, koji je posjetio ovo područje 1722. Grad je preimenovan u Petrovsk-Port (ruski: Петро́вск-Порт) 1857. te konačno u Mahačkala 1921. Grad je veliku štetu pretrpio u potresu 14. svibnja 1970. Vanjske poveznice Službena stranica Arhivirana inačica izvorne stranice od 28. rujna 2021. (Wayback Machine) (rus.)
Mahacskala

Mahacskala (oroszul: Махачкала, avarul: МахIачхъала, kumikul: Магьачкъала, Mağaçqala) az Oroszországi Föderációhoz tartozó Dagesztáni Köztársaság fővárosa a Kaszpi-tenger partján. Területe 466,3 km². Lakossága: 462 412 fő (2002); 572 076 fő (a 2010. évi népszámláláskor). Története Elődje Tarki város, amely ma Mahacskala egyik külvárosa és amelynek eredete a 15. századra, vagy még korábbra nyúlik vissza. A modern Mahacskalát 1844-ben alapították, mint erődöt, városi státuszt 1857-ben nyert. Eredeti neve Petrovszkoje volt (Петровское), Nagy Péter cár után, aki 1722-ben erre a vidékre látogatott, a helyiek azonban Anzsi-Kala néven ismerték. („A Föld Erődje” - a kalaa szó (قلعة) arabul és perzsául erődöt jelent). 1857-ben új nevet kapott: Petrovszk-Port (Петровск-Порт). A Mahacskala nevet 1921-től használják. 1970. május 14-en földrengés okozott nagy károkat a városban. Kerületei Három közigazgatási kerülete van: Lenyinszkij, Szovjetszkij és Kirovszkij. Népesség Sport A város legnépszerűbb sportja a labdarúgás, legeredményesebb csapata az Anzsi és a Gyinamo. Testvérvárosai Yalova, Törökország Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Makhachkala című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Jegyzetek További információk Hivatalos honlap (orosz)
Machačkala

Machačkala (in russo Махачкала? ; in avaro: МахIачхъала, Maħaçӿala; in cumucco: Магьачкъала, Mahaçqala) è una città della Russia sul mar Caspio, capitale della Repubblica autonoma del Daghestan. Storia La fortezza di Petrovskoe (Петро́вское), così denominata in onore dello zar Pietro il Grande che visitò il Daghestan nel 1722, fu fondata nel 1844 sulle rovine della preesistente città di Tarki, antichissimo insediamento ridotto ora a quartiere cittadino. L'insediamento sviluppatosi attorno alla fortezza acquistò lo status di città nel 1857 e il nome venne tramutato in Petrovsk-Port (Петро́вск-Порт); presso le locali popolazioni cumucche la fortezza prima e la città poi furono note come Anzhi-Qala ("fortezza di perla", Qala o Kala (قلعه) significa, appunto, fortezza in persiano e in arabo). La città assunse il suo nome definitivo nel 1922, in onore del rivoluzionario bolscevico Magomed-Ali Dachadaev, il cui soprannome era appunto Machač (Махач). Machačkala è stata pesantemente danneggiata da un terremoto il 14 aprile 1970. Geografia fisica Posizione Machačkala si trova al centro del Daghestan, sulla costa del mar Caspio, sul quale possiede un porto, a metà strada fra Astrachan' e Baku, capitale dell'Azerbaigian. La città è suddivisa nei distretti Leninskij, Sovetskij e Kirovskij. Clima Fonte: WorldClimate.com Temperatura media annua: 11,8 °C Temperatura media del mese più freddo (gennaio): −0,2 °C Temperatura media del mese più caldo (luglio): 24,6 °C Precipitazioni medie annue: 394 mm Società Evoluzione demografica Fonte: mojgorod.ru Etnie Avari - 26.7% Cumucchi - 19.17% Dargin - 15.3% Lezgini - 12.71% Laki - 12.35% Russi - 5.4% Sport La principale squadra calcistica cittadina è la Dinamo Machačkala. La Anži Machačkala, militante nella massima serie russa, fallì nel 2022. Amministrazione Gemellaggi Oldenburg Spokane Note Voci correlate Aeroporto di Machačkala Futbol'nyj Klub Anži Università statale del Daghestan Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Machačkala Collegamenti esterni Sito ufficiale, su mkala.ru. (EN) Makhachkala, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (EN, RU) Sito ufficiale del censimento 2002, su perepis2002.ru. URL consultato il 19 aprile 2007 (archiviato dall'url originale il 22 giugno 2020). (RU) Mojgorod.ru.
Machaczkała

Machaczkała (ros. Махачкала; awarski МахIачхъала Maħačqala) – stolica Dagestanu, autonomicznej republiki, wchodzącej w skład Federacji Rosyjskiej. Machaczkała leży nad Morzem Kaspijskim, w nizinnej części Dagestanu. Przez miasto przebiegają ważne trasy transportowe z Rosji do Azerbejdżanu i Iranu. Machaczkała jest także ważnym portem Morza Kaspijskiego. Historia Machaczkała została założona w 1844 jako twierdza Pietrowskoje. W 1919 w Machaczkale funkcjonowała polska placówka o charakterze konsularnym. Dzisiejszą nazwę miasto nosi od 1921. Miasto mocno ucierpiało podczas trzęsienia ziemi, które miało miejsce 14 maja 1970. W jego wyniku zginęło 31 osób. Demografia Skład narodowościowy i etniczny w 1897 i 2010 r. na podstawie danych rosyjskich: 1897: 2010: Gospodarka Znajduje się tu rozwinięty przemysł, przede wszystkim rafinerie naftowe, ale także fabryki maszyn i tekstyliów. Miasto jest siedzibą instytucji administracyjnych i naukowych. Transport Machaczkała (stacja kolejowa) Port lotniczy Machaczkała Dagestan Airlines – linia lotnicza Oświata Miasto jest siedzibą Dagestańskiego Państwowego Uniwersytetu Technicznego. Sport Dinamo Machaczkała – klub piłkarski Anży Machaczkała – klub piłkarski Miasta partnerskie Przypisy Linki zewnętrzne strona internetowa Machaczkały (po rosyjsku)
Mahacikala

Mahacikala (în rusă Махачкала) este capitala republicii autonome Daghestan, Federația Rusă. Are o populație de 462.412 locuitori. Personalități născute aici Iuri Rabaev (1927 – 1993), arhitect rusrus. Note Vezi și Listă de orașe din Rusia Legături externe Materiale media legate de Mahacikala la Wikimedia Commons
Mahačkala

Mahačkala [mahačkalá] (rusko Махачкала́, avarsko МахӀачхъала, laško МахІачкъала, Анжи, Гьанжи, lezginsko, agulsko, tabasaransko, cahursko Магьачкъала, rutulsko МахаIчкала, kumiško Fort Maghach, azerbajdžansko Маһачгала, Mahaçqala, Анжи-Кала, čečensko Хинж-ГIала) je mesto na jugu Rusije, glavno mesto republike Dagestan v Severnokavkaškem zveznem okrožju (do 19.januarja 2010 dela Južnega zveznega okrožja). Je tretje največje mesto po številu prebivalcev v Severnokavkaški regiji in največje v Severnokavkaškem zveznem okrožju. Leži na zahodni obali Kaspijskega morja in v njem domuje Osrednja Džuma-mošeja Mahačkale (Jusuf Bej Džami), ena največjih v Rusiji. Leta 2016 je imelo mesto 587.876 prebivalcev. V Mahačkali živi več kot 60 narodnosti in etničnih manjšin Dagestana, preostale Rusije in nekdanje Sovjetske zveze, od katerih je največ Avarcev in Lakcev. Naselje so ustanovili leta 1844 kot vojaško utrdbo Ruskega imperija Petrovskoje (Петровское). Leta 1857 je dobilo status mesta in ime pristaniško mesto Petrovsk (портовый город Петровск) po ruskem carju Petru Velikem. To ime je povezano z legendo, da je v času perzijskega pohoda leta 1722 na tem mestu stal njegov vojaški tabor. 14. maja 1921 je po ukazu Dagestanskega revolucionarnega komiteja mesto postalo glavno mesto DASSR in preimenovano v sedanje ime Mahačkala v čast avarškega boljševika Magomed-Alija Dahadajeva s psevdonimom Mahač. Panorame Sklici
Махачкала

Махачкала (рус. Махачкала́, авар. МахIачхъала) је град у Русији и административни центар Дагестана. Налази се на западној обали Каспијског језера. Према попису становништва из 2010. у граду је живело 577.990 становника. Овде се налази фудбалски клуб Анжи. Основан је 1844. као тврђава. Градски статус је добио 1857. Изворно име града је било Петровскоје (рус. Петро́вское) – према руском цару Петру Великом, који је посетио ово подручје 1722. Град је преименован у Петровск-Порт (рус. Петро́вск-Порт) 1857, и коначно у Махачкала 1921. Данашње име град носи у част дагестанског револуционара Махача Дахадајева (1882—1918). Име је формирано као комбинација првог дела: Махач и другог: кала (тврђава). Град је велику штету претрпео у земљотресу 14. маја 1970. Град се дели на 3 округа: Лењински, Совјетски, и Кировски. Становништво Према прелиминарним подацима са пописа, у граду је 2010. живело 577.990 становника, 115.578 (24,99%) више него 2002. Етнички састав становништва Махачкале је врло мешовит: Авари (21%) Руси (18%) Кумици (15%) Даргинци (12,4%) Лакци (12%) Лезгини (9,5%) Чечени (4,3%) Азери (1,6%) Партнерски градови Сфакс Сипинг Спокен Владикавказ Ла Рош сир Јон Јалова Ндола Олденбург Махараганџ Види још Списак градова у Русији Референце Спољашње везе Званични веб-сајт Информациони портал Интернет сајт о граду
Machatjkala

Machatjkala (ryska: Махачкала́; avariska: МахIачхъала) är en stad i södra Ryssland och är huvudstad i delrepubliken Dagestan. Staden är belägen vid Kaspiska havets västra stand och platsen för Machatjkala stora moské. Folkmängden uppgår till cirka 580 000 invånare vilket gör den till den största staden i det Nordkaukasiska federala distriktet. Befolkningen är multietnisk med avarer och kumyker som största grupper. Machatjkala grundades som Petrovskoje befästning år 1844 och 1857 döptes staden om till Petrovsk. Stundtals under ryska inbördeskriget hölls staden av anti-bolsjevikiska trupper och fick då namnet Sjamil-kala för att hedra Imam Sjamil (1797–1871). Sedan Sovjetunionens fall har staden, liksom delrepubliken, varit utsatt för islamska rebeller. Administrativ indelning Machatjkala är indelat i tre stadsdistrikt: Utöver detta så administrerar staden åtta urbana orter utanför stadsgränsen samt några landsbygdsorter och annan landsbygd. De urbana orterna är (med invånarantal 1 januari 2015) Alburikent (12 653), Kjachulaj (7 292), Leninkent (16 027), Novyj Kjachulaj (10 038), Semender (13 777), Sjamchal (11 881), Sulak (8 649) och Tarki (15 443). De största landsbygdsorterna är (med folkmängd 14 oktober 2010) Novyj Chusjet (11 371) och Sjamchal-Termen (10 260). Det område som administreras av Machatjkala hade 545 258 invånare 2002, 696 885 invånare vid folkräkningen 2010, och 710 880 invånare i början av 2015. Sport FK Anzji Machatjkala är Machatjkalas lokala fotbollslag. De spelar i den ryska högstaligan Ryska Premier League. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Machatjkala.
Stàvropol

Stàvropol (rus: Ста́врополь, en adigué: Пхъэгъуалъ, Чэткъал) és una ciutat de Rússia i el centre administratiu del krai de Stàvropol. Té una població de 355.900 habitants (2005 est.) Clima Malgrat que és a la latitud del nord del Mediterrani té un clima continental d'hiverns relativament menys freds que el clima de Moscou i estius força més càlids. La temperatura mitjana de gener és de -3,5 °C i la de juliol +21,9 °C. La pluviometria mitjana anual és de 571 amb el màxim de pluges a l'estiu. Història Va ser fundada el 1777 a conseqüència de la guerra russo-turca (1768-1774) i és considerada ciutat des de 1785. Els cosacs del Don s'hi establiren. El nom de "Stàvropol" està relacionat amb un fictici nom grec, Stauropolis que significa "La ciutat de la Creu". Alexandre I de Rússia el 1809, invità diverses famílies armènies a instal·lar-s'hi per tal d'estimular el comerç. La situació estratègica de Stàvropol ajudà els russos a conquerir el Caucas. Durant la Guerra Civil Russa la ciutat canvià de mans diverses vegades i finalment va ser capturada per l'Exèrcit Roig el gener de 1920. La ciutat va ser reanomenada Voroshilovsk el 1935 per Kliment Voroshilov, però tornà al seu nom tradicional el 1943. Durant la segona guerra mundial va ser ocupada pels nazis entre el 3 d'agost de 1942 i el 21 de gener de 1943. Des de 1946, a la seva zona, s'hi extreu gas natural i un gasoducte subministra a Moscou. Mikhaïl Gorbatxov, va néixer al krai de Stàvropol i treballà en aquesta ciutat durant anys. A Stàvropol hi ha un gran nombre de refugiats que fugen de la inestabilitat política del Caucas i el sud de Rússia. Referències Enllaços externs Stàvropol - Lloc web oficial (rus) (anglès) (rus) Webcam amb vistes de Stavropol incloent l'edifici governamental Arxivat 2011-01-02 a Wayback Machine. Fotos de Stavropol Arxivat 2010-09-28 a Wayback Machine. (rus)
Stavropol

Stavropol (rusky Ста́врополь, dříve Vorošilovsk) je město v Severokavkazském federálním okruhu Ruské federace; leží ve Stavropolské vysočině v Předkavkazsku. Je hlavním městem Stavropolského kraje. Žije zde přibližně 451 tisíc obyvatel. Historie Stavropol byl založen knížetem Grigorijem A. Potěmkinem roku 1777 jako vojenský tábor, o necelé desetiletí později byl povýšen na město. Byl důležitou základnou Ruské imperiální armády pro její výboje v Kavkazu. Roku 1847 se město stalo sídlem gubernie. Mezi lety 1935–1943 nesl název Vorošilovsk po Klimentu Vorošilovi. Později se proslavil jako rodiště prvního prezidenta Sovětského svazu, Michaila Gorbačova. Stavropolsko mělo poměrně významnou menšinu Ukrajinských kozáků, která však byla během éry SSSR rusifikována. Charakter města Ve Stavropolu jsou továrny na výrobu nábytku, potravin, elektrotechniky a chemikálií. Dopravně je město napojeno jak na železnici, tak i na leteckou síť. Vede odsud i plynovod do Moskvy. Sídlí zde několik vysokých škol a mnoho kulturních zařízení. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Stavropol na Wikimedia Commons
Stavropol

Stavropol, (russisk: Ставрополь, tr. Stavropol, fra 1935-1943 hed byen Vorosjilovsk russisk: Den Hvide Hær) er en by i Rusland i det Nordkaukasiske føderale distrikt med 450.680 (2020) indbyggere. Stavropol er administrativt center i Stavropol kraj, mellem Sortehavet og Kaspiske hav. Grundlagt i år 1777. Byen er hovedby i regionen, som er et udpræget landbrugsland. Den sidste sovjetiske leder, Michail Gorbatjov, er født og opvokset i byen. Etymologi Navnet "Stavropol" er en russificering af et fiktivt græsk navn, "Stauropolis". Historisk var Stauropolis navnet på et uafhængigt ærkebispedømme i Karien, en romersk provins i det nuværende Anatolien. Navnet betyder "byen med korset". Ifølge en legende fandt soldater en stort stenkors, da de var ved at bygge fæstningen hvor Stavropol kom til at ligge. Historie Stavropol blev grundlagt den 22. oktober 1777 efter den Russisk-osmanniske krig i 1768-1774 som en militærlejr og fik byrettigheder i 1785. Fyrst Grigorij Potemkin, der grundlagde Stavropol som en af ti fæstninger bygget mellem Azov og Mozdok på anmodning fra Katarina den Store, spillede en ledende rolle i skabelsen af byen. Donkosakker, især Khoperskij-regimentet, bosatte området i og omkring byerne Stavropol og Georgijevsk for at sikre forsvare kejserrigets grænser. Alexander I inviterede i 1809 flere armenske familier at bosætte sig nær fæstningen, for at fremme handelen i området. Stavropol strategiske beliggenhed understøttede det Russiske Kejserriges erobring af Kaukasus. Ved begyndelsen af 1800-tallet voksede byen til et travlt handelscenter i det nordlige Kaukasus. Byen og området rundt blev selvstændigt bispedømme i 1843 og guvernement i 1847. Under den russiske borgerkrig skiftede byen hænder flere gange men til sidst blev Anton Denikins Hvide Hær slået af den Røde Hær, og byen blev befriet den 29. januar blev 1920. Byen omdøbtes til Vorosjilovsk den 5. maj 1935 efter Kliment Vorosjilov, men det oprindelige navn blev genindført i 1943. Anden verdenskrig gik hårdt ud over byen, der mellem 3. august 1942 og 21. januar 1943 var besat af Nazityskland. Siden 1946 er der blevet udvundet naturgas i nærheden af byen; senere blev der bygget en rørledning for at levere gas til Moskva. Uddannelse I byen findes Stavropol Statsuniversitet, Nordkaukasus Polytekniske Universitet, Landbrugsuniversitet og Stavropol medicinske Akademi. Venskabsbyer Des Moines, USA Beziers, Frankrig Pazardsjik, Bulgarien Jerevan, Armenien Zhenjiang, Kina Referencer Eksterne henvisninger
Sztavropol

Sztavropol (oroszul Ста́врополь) Oroszország Sztavropoli határterületének székhelye és legnépesebb városa, egyben kulturális, üzleti és ipari (főleg gép- és műszeripari) központja. Egyike az Észak-kaukázusi szövetségi körzet legjelentősebb városainak. Neve A „Sztavropol” elnevezés a görög σταυρός [sztavrosz], magyarul kereszt és a πόλις [polisz], magyarul város szavak összetétele. A települést 1777-ben alapították, városi rangot pedig 1785-ben kapott. Neve 1935-ig Sztavropol-Kavkazszkij (Ставрополь-Кавказский, vagyis „Kaukázusi Sztavropol”) volt, 1935 és 1943 között pedig Vorosilovszk (Вороши́ловск), Kliment Vorosilov marsall után. Népesség A település népességének változása: Jegyzetek
Stavropol

Stavropol (Russisch: Ста́врополь) is een stad in het zuiden van Rusland met zo'n 340.000 inwoners, gelegen in de Kaukasus, niet ver van de grens met Tsjetsjenië. De conflicten in de regio zijn er de oorzaak van dat sinds 1988 veel vluchtelingen uit de omliggende deelrepublieken in Stavropol terecht zijn gekomen. Stavropol is het bestuurlijk centrum van de kraj Stavropol. Geschiedenis De stad werd gesticht in 1777 als fort voor het Russische leger. Een belangrijke bron van inkomsten vormt de zware industrie. Zo worden er auto's, kranen en bouwmaterialen geproduceerd. Vanuit Stavropol loopt een belangrijke gasleiding naar Moskou. Daarnaast is de stad gelegen in een belangrijk landbouwgebied. President Michail Gorbatsjov begon zijn politieke carrière in Stavropol. Vanaf 1966 tot 1978 vervulde hij meerdere functies, waaronder, vanaf 1970, die van eerste secretaris van de regio Stavropol. Het was ook Stavropol waar hij begon te experimenteren met perestrojka. Van 1935 tot 1943 heette de stad Vorosjilovsk. Etnische rellen Eind mei, begin juni 2007 vonden er etnische rellen plaats tussen groepen Russische en Kaukasische jongeren. Een Tsjetsjeense student stierf tijdens deze rellen. Er werden winkels van inwoners uit de Kaukasus vernield. Russische politieagenten zouden volgens ooggetuigen meegedaan hebben aan het geweld. Bij de gewelddadigheden werden verschillende demonstranten gearresteerd, maar de meesten werden vrij snel weer vrijgelaten. Stedenband Jerevan (Armenië) Geboren Konstantin Gorbatov (1876-1945), kunstschilder Ilja Soergoetsjev (1881-1956), schrijver Michail Oemanski (1952-2010), schaker Aleksej Drejev (1969), schaker Lev Gorn (1971), acteur Anna Archipova (1973), basketbalspeelster Roman Pavljoetsjenko (1981), voetballer Jelena Chartsjenko (1983), basketbalspeelster Dmitri Sokolov (1985), basketballer Valeri Sorokin (1985), voetballer Maria Abakoemova (1986), speerwerpster Dmitry Poloz (1991), voetballer Ilja Koetepov (1993), voetballer Matvej Safonov (1999), voetballer Edoeard Spertsjan (2000), Armeens-Russisch voetballer Galerij Externe link (ru) Website van de stad Stavropol