NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Унты (село)

Унты́ — село в Гунибском районе Дагестана. Входит в состав сельского поселения Сельсовет Шуланинский. География Расположено в 9 км к югу от районного центра с. Гуниб. Население Численность населенияГод2002503003504004505001860189019201950198020102040Унты (село)Статистика населения.mw-chart-0cf7eaad13fb896e53fa6d6e9e14776d7bc093cdf72a7a4088262c0e01b53722ed71c35f8822f3a2dd3b129d002832ad0c603b73487811e939a3cd14882e8f78__zr211819-cls-1093620:hover{pointer-events:none}.mw-chart-0cf7eaad13fb896e53fa6d6e9e14776d7bc093cdf72a7a4088262c0e01b53722ed71c35f8822f3a2dd3b129d002832ad0c603b73487811e939a3cd14882e8f78__zr211819-cls-1093621:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-0cf7eaad13fb896e53fa6d6e9e14776d7bc093cdf72a7a4088262c0e01b53722ed71c35f8822f3a2dd3b129d002832ad0c603b73487811e939a3cd14882e8f78__zr211819-cls-1093622:hover{cursor:pointer}.mw-chart-0cf7eaad13fb896e53fa6d6e9e14776d7bc093cdf72a7a4088262c0e01b53722ed71c35f8822f3a2dd3b129d002832ad0c603b73487811e939a3cd14882e8f78__zr211819-cls-1093623:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-0cf7eaad13fb896e53fa6d6e9e14776d7bc093cdf72a7a4088262c0e01b53722ed71c35f8822f3a2dd3b129d002832ad0c603b73487811e939a3cd14882e8f78__zr211819-cls-1093624:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Примечания
Kiler, Republic of Dagestan

Kiler (Russian: Килер; Lezgian: Кьилер) is a rural locality (a selo) in Kilersky Selsoviet, Dokuzparinsky District, Republic of Dagestan, Russia. The population was 395 as of 2010. There are 2 streets. Geography Kiler is located 6 km south of Usukhchay (the district's administrative centre) by road. Kerimkhanar and Gandurar are the nearest rural localities. References
Килер (село)

Килер (лезг. Килер, также Микрах-Казмаляр) — село в Докузпаринском районе Дагестана. Административный центр сельского поселения Сельсовет Килерский, на 2025 год в селе числится 3 улицы Бабаева, Мурадхановича и Килер. В селе действуют средняя школа, открытая в 1920 году, мечеть. География Расположено в 5 км к югу от районного центра с. Усухчай на правом берегу реки Усухчай, высота центра селения над уровнем моря — 1264 м. На сайте Докузпаринского района утверждается, что первые переселенцы из Микраха в Микрах-Казмаляре появились около 1860 года, но на картах 1930 года и 1941 года селение не обозначено. Центр сельсовета с 28 августа 1962 года, в период с 14 сентября 1960 года по 28 августа 1962 года, входило в состав Микрахского сельсовета Ахтынского района. Используется также название села Микрах-Казмаляр. Население Численность населенияГод2002503003504004505005501920194019601980200020202040Килер (село)Статистика населения.mw-chart-ad8e1c33882071bb01315aada40202339345196647d39e2600ed5d479bbe6d556bacb15b77e56b768932f7de7d9170b94e19fd9cefd0dffd61d0abae4175c886__zr202704-cls-1045443:hover{pointer-events:none}.mw-chart-ad8e1c33882071bb01315aada40202339345196647d39e2600ed5d479bbe6d556bacb15b77e56b768932f7de7d9170b94e19fd9cefd0dffd61d0abae4175c886__zr202704-cls-1045444:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-ad8e1c33882071bb01315aada40202339345196647d39e2600ed5d479bbe6d556bacb15b77e56b768932f7de7d9170b94e19fd9cefd0dffd61d0abae4175c886__zr202704-cls-1045445:hover{cursor:pointer}.mw-chart-ad8e1c33882071bb01315aada40202339345196647d39e2600ed5d479bbe6d556bacb15b77e56b768932f7de7d9170b94e19fd9cefd0dffd61d0abae4175c886__zr202704-cls-1045446:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-ad8e1c33882071bb01315aada40202339345196647d39e2600ed5d479bbe6d556bacb15b77e56b768932f7de7d9170b94e19fd9cefd0dffd61d0abae4175c886__zr202704-cls-1045447:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Примечания
Tsumadinsky District

Tsumadinsky District (Russian: Цумади́нский райо́н, romanized: Tsumadínsky rayón; Avar: Цӏумада мухъ, romanized: Ⱬumada muӿ) is an administrative and municipal district (raion), one of the forty-one in the Republic of Dagestan, Russia. It is located in the west of the republic. The area of the district is 1,100 square kilometers (420 sq mi). Its administrative center is the rural locality (a selo) of Agvali. As of the 2010 Census, the total population of the district was 23,345, with the population of Agvali accounting for 10.5% of that number. Administrative and municipal status Within the framework of administrative divisions, Tsumadinsky District is one of the forty-one in the Republic of Dagestan. The district is divided into thirteen selsoviets which comprise fifty-eight rural localities. As a municipal division, the district is incorporated as Tsumadinsky Municipal District. Its thirteen selsoviets are incorporated as twenty-three rural settlements within the municipal district. The selo of Agvali serves as the administrative center of both the administrative and municipal district. References Notes Sources Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №16 от 10 апреля 2002 г. «Об административно-территориальном устройстве Республики Дагестан», в ред. Закона №106 от 30 декабря 2013 г. «О внесении изменений в некоторые законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №81, 12 апреля 2002 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #16 of April 10, 2002 On the Administrative-Territorial Structure of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #106 of December 30, 2013 On Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.). Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №6 от 13 января 2005 г. «О статусе и границах муниципальных образований Республики Дагестан», в ред. Закона №43 от 30 апреля 2015 г. «О статусе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала", статусе и границах внутригородских районов в составе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала" и о внесении изменений в отдельные законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №8, 15 февраля 2005 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #6 of January 13, 2005 On the Status and Borders of the Municipal Formations of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #43 of April 30, 2015 On the Status of the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, the Status and the Borders of the Intra-City Districts Comprising the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, and on Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.).
Cumagyini járás

A Cumagyini járás (oroszul: Цумадинский район) Oroszország egyik járása Dagesztánban. Székhelye Agvali. Népesség 1989-ben 16 297 lakosa volt, melyből 16 270 avar (99,8%), 4 orosz, 4 tabaszaran, 3 csecsen, 3 dargin, 3 kumik, 2 lak, 1 agul, 1 azeri. 2002-ben 20 632 lakosa volt, melyből 20 453 avar (99,1%), 116 orosz, 8 csecsen, 6 kumik, 3 rutul, 2 cahur, 2 dargin, 2 lezg. 2010-ben 23 345 lakosa volt, melyből 23 085 avar (98,9%), 7 csecsen, 7 orosz, 6 dargin, 4 tabaszaran, 3 lak, 2 kumik, 1 nogaj. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htmArchiválva 2013. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben Dagesztán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
Rejon cumadyński

Rejon cumadyński (ros. Цумадинский район, aw. Цӏумада мухъ) – jednostka administracyjna wchodząca w skład Dagestanu w Rosji. Centrum administracyjnym rejonu jest wieś (ros. село, trb. sieło) Agwałi. Geografia Powierzchnia rejonu wynosi 1178,48 km² i znajduje się on w południowo-zachodniej części Dagestanu. Graniczy z rejonem botlichskim, achwachskim, szamilskim, tliaratyńskim i cuntyńskim wchodzącymi w skład Dagestanu, a także z Czeczenią i z Gruzją. Główną rzeką rejonu jest Andijskoje Kojsu. Demografia W 2021 roku rejon zamieszkiwało 26 692 osób. Grypy etniczne i narodowości w 2021 roku: Awarowie – 26 374 (98,8%) inny – 318 (1,2%) Przypisy
Dagestański Państwowy Uniwersytet Techniczny

Dagestański Państwowy Uniwersytet Techniczny (ros. Дагестанский государственный технический университет, ФГБОУ ВО "ДГТУ") – rosyjski państwowy uniwersytet założony w 1972 w Machaczkale. Historia Uniwersytet został utworzony w 1972 na bazie filii Leningradzkiego Instytutu Budowy Okrętów. Fakultety komputeryzacji; architektury i budownictwa; inżynierii i ekonomii; transportu; i inne. Kampusy i budynki uczelniane Pomieszczenia i ich wyposażenie, udostępniane studentom, są oceniane w konkursach międzyuczelnianych jako jedne z najlepszych w Rosji. Władze Prezydent Tagir Ismaiłow Rektorzy rektor Nurmahomet Surakatow Znani absolwenci i studenci Siergiej Reszulski, deputowany do Dumy. Przypisy
Дагестанский государственный технический университет

Дагестанский государственный технический университет — высшее учебное заведение, расположенное в городе Махачкала. Основан в 1972 году на базе филиала Ленинградского кораблестроительного института. В университете работают более 100 докторов наук и профессоров, свыше 300 кандидатов наук и доцентов, всего — более 600 преподавателей высшей квалификации, 24 сотрудника университета являются членами-корреспондентами и академиками различных академий. Факультеты Факультет компьютерных технологий и энергетики Архитектурно-строительный факультет Факультет информационных систем в экономике и управлении Факультет радиоэлектроники и биотехнических систем Технологический факультет Факультет нефти, газа и природообустройства Факультет дополнительного образования и профессионального обучения Факультет среднего профессионального образования Заочный факультет Руководители См. также Персоналии:Дагестанский технический университет Примечания Ссылки Сайт ДГТУ
Дагестанський державний технічний університет

Дагестанський державний технічний університет — університет, розташований у місті Махачкала. Заснований в 1972 на базі філії Ленінградського кораблебудівного інституту під назвою Дагестанський політехнічний інститут. У 1995 році Наказом Держкомітету РФ з вищої освіти від 5 червня 1995 р. № 852 Дагестанський політехнічний інститут був перетворений у Дагестанський державний технічний університет. В університеті працюють понад 108 докторів наук і професорів, понад 300 кандидатів наук і доцентів, всього — більше 600 викладачів вищої кваліфікації, 24 співробітника університету є членами-кореспондентами та академіками різних академій. Метою наукової та освітньої політики університет декларує «впровадження інновацій, забезпечення підготовки фахівців на рівні світових кваліфікаційних вимог та ефективне використання освітнього, науково-технічного, інноваційного потенціалу для розвитку регіону». Факультети Комп'ютерних технологій, обчислювальної техніки та енергетики Архітектурно-будівельний Інженерно-економічний Інформаційні системи Радіоелектроніки, телекомунікацій та мультимедійних технологій Технологічний Нафти, газу та пріродообустройства Державне та муніципальне управління Право та митна справа (Входить Соціально-гумманітарние) Транспортний ФПКіП Фінанси та аудит Факультет магістерської підготовки Персоналії Ректори Відомі випускники Курбан-Алі Аміров — відомий політичний діяч, депутат держдуми 4 скликання Махмуд Махмудов — відомий політичний діяч, депутат держдуми 4 скликання Нарвік Сирхан — російський футболіст та тренер. Сергій Решульський — російський політичний діяч. Депутат Державної Думи другого (1995—1999), третього (1999—2003) і п'ятого скликань (з 2007). Лідія Блохіна — російський громадський діяч Дмитро Єрохін — заступник генерального директора ВАТ «Связьинвест» Емін Фатуллаєв — російський шоумен, колишній учасник телепроєкту «Comedy Club» Відомі студенти Сулейман Керімов — російський підприємець, мільярдер. Відомі здобувачі ступеня кандидата наук Рамзан Кадиров — глава Чечні В університеті працювали Едуард Уразаєв — російський державний діяч Вазіф Мейланов — соціальний філософ, математик, «Приватний політик», письменник Інше ДДТУ-п'ятиразовий переможець Республіканської студентської весни (2008, 2009, 2010, 2011, 2012 рр.). Увійшовши до збірної Російської Федерації, ДДТУ став володарем Гран-прі Міжнародного фестивалю студентської весни країн СНД на Кавказі. Збірна команда КВН університету є переможцем регіональних турнірів, займає призові місця на Всеросійському конкурсі "Веселі! Здорові! Удачливі! ", Успішно виступає в Центральній Краснодарській лізі КВН. У травні 2013 року ансамбль танцю ДДТУ «Вершини Кавказу» завоював дві бронзові медалі на Всеукраїнських та Міжнародних Дельфійських іграх, що проходили в м. Новосибірськ. Примітки Посилання Офіційний сайт ДДТУ [Архівовано 25 квітня 2020 у Wayback Machine.]
Tschetschenische Staatliche Universität

Die Tschetschenische Staatliche Universität (russisch Чеченский государственный университет, tschetschenisch Нохчийн мехкан университет / Noxçiyn mexkan universitet auch kurz CHGU (Grosny) und Uni(versität) Grosny genannt) in Grosny ist die größte Universität der russischen Teilrepublik Tschetschenien. Die Gründung erfolgte im Jahre 1938 als „Grosnyer Lehrerinstitut“ und wurde bald darauf in eine Universität umgewandelt. Diese wurde während der zwei Tschetschenienkriege stark beschädigt und im April 2000 wiedereröffnet. Im Wintersemester 2011 waren 19.022 Studenten immatrikuliert. Siehe auch Liste der Universitäten in Russland Weblinks Homepage (russisch/englisch)
Chechen State University

Chechen State University (Chechen: Нохчийн пачхьалкхан университет, romanized: Noxçiyn paçẋalqan universitet; Russian: Чеченский государственный университет) is a university located in Grozny, Chechnya, Russia. The school is home to the North Caucasian Centre of Pedagogics. The university traces its roots back to 1938. History Soviet period Chechen State University, formerly Grozny University and Chechen-Ingush State University, saw a surge of development between 1970 and 1980. After the Chechen War Military activity in the Chechen Republic during the Second Chechen War interrupted the development of Grozny University and destroyed several buildings. The university began restoration soon after the end of military operations and classes resumed in April 2000. Over 800 instructors currently work at the school's campus. Chechen State University is a scientific and educational centre for the Chechen Republic. Notable alumni Apti Alaudinov (Law Faculty) - major general Magomed Bibulatov (Law Faculty) - professional MMA contender for the UFC Khas-Magomed Kadyrov (Economics Faculty) - Mayor of Grozny Abubakar Yangulbaev (Law Faculty) – human rights lawyer. References External links (in Russian) Chechen State University official website
Universidad Estatal de Chechenia

La Universidad Estatal de Chechenia (del ruso: Чеченский государственный университет) (del checheno: Нохчийн пачхьалкхан университет) es una institución de educación superior rusa de Grozni, Chechenia. La universidad fue fundada en 1938 como Instituto de Formación del Profesorado. Opera 72 departamentos y cuenta con 13 facultades que imparten 40 especialidades. Historia La universidad remonta su historia al 7 de febrero de 1938, cuando en Grozni, a iniciativa del comité regional del partido y el Consejo de Comisarios del Pueblo de la República Autónoma Socialista Soviética de Chechenia-Ingusetia inauguraron el Instituto de Formación del Profesorado, con un período de formación de dos años. El total de estudiantes fue de 120 personas. El 1 de septiembre de 1938 el Instituto de Profesores se transformó en el Instituto Pedagógico Estatal de Chechenia-Ingusetia, con un período de formación de cuatro años. El Instituto contaba entonces con facultades de filología, historia, física y matemáticas. Tras el inicio de la Gran Guerra Patria el instituto fue evacuado, pero ya a mediados de 1943 se inició la restauración de la escuela. En 1960 el Instituto fue galardonado con un nuevo nombre, el Instituto Pedagógico Estatal de Chechenia-Ingusetia. El 9 de marzo de 1971 el Instituto se transformó en la Universidad Estatal de Chechenia-Ingusetia Leo Tolstoi.​ En enero de 1995, en el curso de las hostilidades de las guerras chechenas, los edificios universitarios sufrieron daños significativos. Los bombardeos destruyeron la biblioteca, un jardín botánico, un laboratorio de investigación único, la base educativa e industrial, un centro de computación y la imprenta.​ El 28 de febrero de 1995, la Universidad Estatal de Chechenia-Ingusetia Leo Tolstoy fue renombrada como Universidad Estatal de Chechenia. Facultades La universidad cuenta con trece facultades: Facultad de educación profesional y capacitación Facultad de Geografía e Geoecología Departamento de Matemáticas y Tecnología Informática Departamento de Física y Tecnologías de Información y Comunicación Facultad de Tecnología de Agricultura Facultad de Biología y Química Facultad de Lenguas Extranjeras Facultad de Administración Pública Departamento de Finanzas y Economía Facultad de Ciencias Económicas Facultad de Derecho Facultad de Medicina Facultad de Historia Referencias Enlaces externos Sitio web oficial Archivado el 9 de abril de 2022 en Wayback Machine. (en ruso)
Università statale cecena

L'Università statale cecena A. A. Kadyrov (in russo Чеченский государственный университет имени А. А. Кадырова? e in ceceno: Ахьмад-Хьаьжин цӀарах йолу Нохчийн пачхьалкхан университет abbreviato in CSU o ChSU) è un'accademia situata a Groznyj, capitale della Cecenia, repubblica della Federazione Russa. L'accademia impiega 1100 insegnanti (2016). Storia L'Università statale cecena risale al 7 febbraio 1938, quando fu fondato l'Istituto di formazione biennale per insegnanti di Groznyj su iniziativa del comitato regionale del partito comunista e del Consiglio dei commissari del popolo della RSSA cecena-inguscia. Il 1º settembre 1938, l'Istituto per insegnanti fu trasformato nell'Istituto pedagogico statale ceceno-inguscio con un periodo di formazione quadriennale. L'Istituto aveva tre facoltà: Filologia, Storia e Fisica - Matematica. L'Istituto fu riorganizzato nell'Università statale ceceno-inguscia il 9 marzo 1971 e la nuova sede venne intitolata a Lev Tolstoj. Nella seconda metà degli anni '80 vennero aggiunti corsi come Fisica elettronica, Medicina, Giurisprudenza, Recitazione, Giornalismo e Microbiologia. Il 28 febbraio 1995, l'Università statale è stata ribattezzata Università statale cecena. Durante le guerre cecene, gli edifici universitari furono danneggiati in modo significativo. Gli edifici scolastici furono rasi al suolo. In specifico: la biblioteca, l'orto botanico, vari laboratori scientifici, un centro di supercalcolo e una tipografia universitaria furono distrutti. Le lezioni continuarono nei locali sopravvissuti. Dal 2003 sono iniziati i lavori di ricostruzione e restauro degli edifici universitari e la costruzione di quelli nuovi. Successivamente, nel 2011, l'Università si è trasformata nell'istituto di istruzione di bilancio statale federale di istruzione professionale superiore “Università statale cecena”. Nel novembre 2023 l'università, insieme al vice primo ministro russo Dmitrij Černyšenko, ha inaugurato un nuovo edificio in grado di ospitare mille nuovi studenti. Struttura L'ateneo è organizzato in 11 facoltà e istituti: Facoltà di Biologia e Chimica Istituto di Economia e Finanza Facoltà di Filologia Istituto di Matematica, Fisica e Tecnologie dell'Informazione Facoltà di Geografia e Geologia ambientale Facoltà di Giurisprudenza Facoltà di Lingue straniere Istituto universitario di Medicina Facoltà di Pubblica amministrazione Facoltà di Storia Istituto di Tecnologie agrarie In aggiunta la struttura ospita l'Istituto di Formazione professionale supplementare. Rettori Elenco dei rettori della CSU: Michail Pavlov (1970 - 1986; rettore dell'Istituto pedagogico statale ceceno-inguscia fino al 1971) Victor Kan-Kalik (1986 - 1991) Mukhadi Israilov (1992 - 1994) Adnan Khamzaev (1995 - 1995) Ibragim Israilov (1996 - 1996) Rajkom Dadašev (1996 - 1999) Adnan Khamzaev (2000 - 2006) Anzor Muzaev (2006 - 2008) Zaurbek Saidov (2008 - in carica) Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Università statale cecena Collegamenti esterni Sito web ufficiale Archiviato il 9 aprile 2022 in Internet Archive. (RU)
Czeczeński Uniwersytet Państwowy

Czeczeński Uniwersytet Państwowy (czecz. Нохчийн пачхьалкхан университет INGGU) – rosyjski uniwersytet w Czeczenii. Uczelnia została założona w 1938 roku jako Czeczeńsko-Inguski Instytut Pedagogiczny w Groznym. Składał się z trzech wydziałów: Filologicznego, Historycznego i Wydziału Fizyki i Matematyki. Instytut został ewakuowany po napaści Niemiec na ZSRR (1941–1945). Odbudowano go w latach 1955/57. Instytut został przekształcony w uniwersytet; podczas pierwszej i drugiej wojny czeczeńskiej był poważnie uszkodzony i został ponownie otwarty w kwietniu 2000. Wydziały Wydział Historyczny Wydział Matematyki i Informatyki Wydział Fizyki i technologie informacyjne i komunikacyjne Wydział Biologii i Chemii Wydział Lekarski Wydział Prawa Wydział Ekonomii Wydział Finansów i Ekonomii Wydział Geografii i Geoekologii Wydział Agrotechniki Wydział Języków Obcych Czeczeński Instytut Filologii i ogólnie Wydział Administracji Publicznej Wydział edukacji i kształcenia zawodowego Zobacz też Inguski Uniwersytet Państwowy Przypisy
Kachalkent

Kachalkent (Russian: Качалкент; Lezgian: Гачалхуьр) is a rural locality (a selo) in Tsmursky Selsoviet, Suleyman-Stalsky District, Republic of Dagestan, Russia. Population: 256 (2010 census); 237 (2002 census); 125 (1989 Soviet census). Geography Kachalkent is located 12 km west of Kasumkent (the district's administrative centre) by road. Tsmur is the nearest rural locality. References
Качалкент

Качалкент (лезг. Къецел, Къачал) — село в Сулейман-Стальском районе Дагестана. Входит в состав сельского поселения сельсовет Цмурский. География Расположено в 10 км к западу от райцентра села Касумкент, на правом берегу реки Шанкам. Население Примечания
Yukharikartas

Yukharikartas (Russian: Юхарикартас; Lezgian: Вини Къартас) is a rural locality (a selo) in Ullugatagsky Selsoviet, Suleyman-Stalsky District, Republic of Dagestan, Russia. Population: 281 (2010 census); 239 (2002 census); 144 (1989 Soviet census). There are 3 streets. Geography Yukharikartas is located 11 km south of Kasumkent (the district's administrative centre) by road. Ashagakartas is the nearest rural locality. References
Юхарикартас

Юхарикартас (лезг. Вини Картас) — село в Сулейман-Стальском районе Дагестана. Входит в состав Уллугатагского сельсовета. География Село находится на расстоянии 8 км к юго-западу от села Касумкент, административного центра района. Население Примечания
Даркуш-Казмаляр

Даркуш-Казмаляр (лезг. Даркушрин Къазмаяр) — село в Сулейман-Стальском районе Дагестана. Административный центр и единственный населённый пункт сельского поселения село Даркуш-Казмаляр. География Село находится на левом берегу реки Гюльгерычай, на расстоянии 24 км к северо-востоку от села Касумкент, административного центра района. История Село образовано в 1966 году путём переселения села Даркуш с гор на равнину. В 1967 году в село также переселены жители села Вруш Рутульского района, а через год — жители села Шимихюр Курахского района. Население Примечания
Kakhtsug

Kakhtsug (Russian: Кахцуг; Lezgian: КахцIугъ) is a rural locality (a selo) in Kasumkentsky Selsoviet, Suleyman-Stalsky District, Republic of Dagestan, Russia. Population: 645 (2010 census); 611 (2002 census); 276 (1989 Soviet census). There are 13 streets. Geography Kakhtsug is located on the Kurakh River, 201 km (125 mi) southeast of Makhachkala and 14 km (8.7 mi) southwest of Kasumkent (the district's administrative centre) by road. is the nearest rural locality. Tatarkhankent is the nearest rural locality. References
Кахцуг

Кахцуг (лезг. КIахцугъ) — село в Сулейман-Стальском районе Дагестана. Входит в состав сельского поселения сельсовет Касумкентский. География Расположено в 12 км к юго-западу от райцентра села Касумкент, на реке Курах. Население Примечания