NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Цунтинський район

Цунтинський район — муніципальний район в Республіці Дагестан (Російська Федерація). Адміністративний центр — село Кідеро. Географія Площа території — 1327 км². Цунтинський район розташований в західній частині Дагестана й територіально в цілому відповідає історичній області розселення дідойців (цезів) — Дідоетії. Це високогірна область в басейні річки Метлуда (права притока Андійського Койсу) та її приток Шаїтлі, Кідеро, Сабакунісхеві, Кітлярта та ін., що також називається Дідойською улоговиною. З півночі Цунтинський район межує з Цумадинським районом Дагестану, також як і він розташованим в басейні Андійського Койсу. Із заходу і південного заходу межує з Грузією — непрохідними горами відокремлений від Тушетії, а від долини Алазані відділена Головним Кавказьким хребтом з Кодорським перевалом (2365 м). Зі сходу район відділений Богоським хребтом від басейну Аварського Койсу, а конкретніше від Бежтинської ділянки, яка формально входить до складу району і Тляратинського району Дагестану. Історія Район був утворений постановою Президії ВЦВК СРСР від 25 грудня 1930 року з семи сільських рад Цумадинського району з центром в с. Кідеро. В 1935 році райцентр був перенесений в с. Шаура. 20 травня 1944 року, у зв'язку з переселенням всього населення в Веденський район ЧІАССР після депортації чеченців та інгушів, постановою бюро Дагобкома ВКП (б) Цунтинському район як адміністративна одиниця був ліквідований, а його територія була передана в адміністративну ведення Цумадмнського району. 15 листопада 1955 року Указом Президії Верховної Ради РРФСР знову був утворений Цунтинському район з центром с. Бежта. В 1992 році райцентр був перенесений в с. Кідеро. Населення Населення — 18 771 чоловік. Національний склад Мови — цезька і гінухська. В Бежтинській ділянці — також бежтинська і гунзибська. Національний склад населення Цунтинського району, включаючи Бежтинську ділянку, за даними Всеросійського перепису населення 2010 року: Економіка Культура В аулі Шаїтлі щорічно в лютому відзначається народне свято «Ігбі» . Транспорт Протяжність автодоріг у районі становить 159,4 км. Усі наявні дороги — ґрунтового покриття. Більше половини доріг в зимових умовах практично закриваються. Примітки
Raïon de Khassaviourt

Le raïon de Khassaviourt (en russe : Хасавюртовский район) est une subdivision de la république du Daghestan, au sein de la fédération de Russie. Son centre administratif est la ville de Khassaviourt, qui ne fait pas elle-même partie du raïon. Géographie Le raïon de Khassaviourt s'étend sur 1 423,6 km2 dans la plaine Koumyke, au nord du Daghestan. Il est limité au nord par le raïon de Babayourt, à l'ouest par la Tchétchénie (raïon de Goudermès), à l'est par le raïon de Kiziliourt, au sud-ouest par le raïon de Novolakskoïe et au sud par le raïon de Kazbek. Administration Le raïon de Khassaviourt est formé de 42 villages ou conseils de villages (regroupements de villages). La ville de Khassaviourt, qui est située à 82 km au nord-ouest de Makhatchkala, la capitale du Daghestan, forme une entité municipale à part. Histoire Le raïon se trouve dans l'ancien territoire historique de l'okroug de Khassaviourt, qui dépendait jusqu'en 1921 de l'ancien oblast du Terek et entra alors dans la nouvelle république socialiste soviétique autonome du Daghestan. Le canton de Khassaviourt fut formé le 22 novembre 1928 et devint le raïon de Khassaviourt en 1929. Population Selon le recensement de 2008 sa population se répartissait surtout entre Koumyks (31,94 %), Avars et leurs sous-groupes ethniques (30,51 %), Tchétchènes (25,73 %). Les Russes, au nombre de 298, ne représentaient que 0,24 % de la population. Économie Le raïon est essentiellement agricole. On y cultive des céréales, des fruits et légumes. On y élève du bétail à cornes et des volailles. Il existe aussi des vignobles. Villes et villages Endirey Kandaouraoul Liens externes (ru) Site officiel Ressource relative à la géographie : OKATO Carte officielle du raïon de Khassaviourt Portail de la Russie Portail du Caucase
Haszavjurti járás

A Haszavjurti járás (oroszul: Хасавюртовский район) Oroszország egyik járása Dagesztánban. Székhelye Haszavjurt. Népesség 1989-ben 91 082 lakosa volt, melyből 29 989 avar (32,9%), 25 799 kumik (28,3%), 22 944 csecsen (25,2%), 5 908 lezg (6,5%), 4 782 dargin (5,3%), 513 lak, 444 orosz, 72 nogaj, 33 azeri, 31 agul, 27 tabaszaran, 4 rutul. 2002-ben 125 454 lakosa volt, melyből 40 068 kumik (31,9%), 38 282 avar (30,5%), 32 277 csecsen (25,7%), 7 414 lezg (5,9%), 6 379 dargin (5,1%), 348 lak, 298 orosz, 42 azeri, 26 nogaj, 14 tabaszaran, 5 rutul, 1 agul. 2010-ben 141 232 lakosa volt, melyből 44 360 avar (31,4%), 43 321 kumik (30,7%), 36 391 csecsen (25,8%), 7 613 dargin (5,4%), 7 475 lezg (5,3%), 343 orosz, 322 lak, 33 azeri, 31 nogaj, 19 tabaszaran, 7 rutul, 6 agul. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htmArchiválva 2013. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben Dagesztán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
Chasavjurtovskij rajon

Il Chasavjurtovskij rajon (in russo Хасавюртовский район?) è un distretto municipale del Daghestan, situato nel Caucaso. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Chasavjurtovskij rajon Collegamenti esterni (RU) Sito ufficiale, su khasrayon.ru.
District Chasavjoertovski

District Chasavjoertovski (Russisch: Хасавю́ртовский райо́н) is een district in het westen van de Russische autonome republiek Dagestan. Het district heeft een oppervlakte van 1.425 vierkante kilometer en een inwonertal van 141.232 in 2010. Het administratieve centrum bevindt zich in Chasavjoert.
Rejon chasawiurcki

Rejon chasawiurcki (ros. Хасавюртовский район) – jednostka administracyjna wchodząca w skład Dagestanu w Rosji. Centrum administracyjnym rejonu jest miasto Chasawiurt, które nie jest jego częścią. Geografia Rejon znajduje się w zachodniej części Dagestanu. Graniczy on z Czeczenią (wchodzącą w skład Rosji) od zachodu, z rejonem babajurtowskim od północy, z rejonem kiziljurckim od wschodu, z rejonem kazbiekowskim od południa i z rejonem nowolakskim od południowego zachodu. Otacza on miasto Chasawiurt o statucie rejonu. Powierzchnia rejonu wynosi 1423,58 km². Ważniejszymi rzekami rejonu są Aktasz i Jamansu. Przez rejon przebiega droga federalna R217 «Kaukaz». Demografia W 2022 roku rejon zamieszkiwały 163 364 osoby. Grupy etniczne i narodowości w 2010 (bez miasta Chasawiurt): • Awarowie – 44 360 (31,4%) • Kumycy – 43 321 (30,7%) • Czeczeni – 36 391 (25,8%) • Dargijczycy – 7 613 (5,39%) • Lezgini – 7 475 (5,29%) • Rosjanie – 343 (0,24%) • Lakowie – 322 (0,23%) • inny – 543 (0,38%) • nie wskazano – 864 (0,61%) Przypisy
Хасав'юртівський район

Хасав'юртівського район — адміністративно-територіальна одиниця і муніципальне утворення в республіці Дагестан Російської Федерації. Адміністративний центр — місто Хасав'юрт, розташоване на відстані 82 км до Махачкали. Географія Район розташований на півночі Дагестану, межує на півночі з Бабаюртівським райном, на заході з Гудермеським районом Чеченської республіки, на сході з Кизилюртовським районом Дагестану, на південному заході з Новолакським районом, на півдні з Казбеківськиом районом. Територія району оточує територію міста Хасав'юрт, який не входить до складу району і утворює окреме муніципальне утворення. Площа території — 1423,6 км². Населення Національний склад Нижче наводяться дані про національний склад району за даними Всеросійського перепису населення 2010 року (без міста Хасавюрт): Економіка У Хасав'юртівському районі вирощують зернові культури, овочі, фрукти. Розводять велику рогату худобу, овець. Розвинене виноградарство, птахівництво. У місті Хасав'юрт є приладобудівний, цегельний, залізобетонних виробів і консервний заводи, швейна і меблева фабрики. Розвинена харчова промисловість, орієнтована на переробку місцевої сільськогосподарської сировини: консервний комбінат (фруктові, овочеві, м'ясні консерви), м'ясокомбінат, молочний і виноробний заводи. Відомі особистості У районі народився: Аджієв Алібек Муцалханович (1936—2017) — радянський російський вчений-виноградар (с. Хамав'юрт). Примітки
Laksky District

Laksky District (Russian: Ла́кский райо́н; Lak: Лакрал кӏану) is an administrative and municipal district (raion), one of the forty-one in the Republic of Dagestan, Russia. It is located in the southern central part of the republic. The area of the district is 750 square kilometers (290 sq mi). Its administrative center is the rural locality (a selo) of Kumukh. As of the 2010 Census, the total population of the district was 12,161, with the population of Kumukh accounting for 15.9% of that number. Administrative and municipal status Within the framework of administrative divisions, Laksky District is one of the forty-one in the Republic of Dagestan. The district is divided into sixteen selsoviets which comprise fifty rural localities. As a municipal division, the district is incorporated as Laksky Municipal District. Its sixteen selsoviets are incorporated as nineteen rural settlements within the municipal district. The selo of Kumukh serves as the administrative center of both the administrative and municipal district. Demographics Laksky and Kulinsky Districts are the territory where the ethnic Laks predominantly live. See also History of the Lak people References Notes Sources Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №16 от 10 апреля 2002 г. «Об административно-территориальном устройстве Республики Дагестан», в ред. Закона №106 от 30 декабря 2013 г. «О внесении изменений в некоторые законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №81, 12 апреля 2002 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #16 of April 10, 2002 On the Administrative-Territorial Structure of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #106 of December 30, 2013 On Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.). Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №6 от 13 января 2005 г. «О статусе и границах муниципальных образований Республики Дагестан», в ред. Закона №43 от 30 апреля 2015 г. «О статусе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала", статусе и границах внутригородских районов в составе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала" и о внесении изменений в отдельные законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №8, 15 февраля 2005 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #6 of January 13, 2005 On the Status and Borders of the Municipal Formations of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #43 of April 30, 2015 On the Status of the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, the Status and the Borders of the Intra-City Districts Comprising the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, and on Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.).
Lak járás

A Lak járás (oroszul: Лакский район) Oroszország egyik járása Dagesztánban. Székhelye Kumuh. Népesség 1989-ben 9 089 lakosa volt, melyből 8 508 lak (93,6%), 282 dargin, 178 avar, 32 kumik, 18 lezg, 22 agul, 19 orosz, 16 csecsen, 4 azeri. 2002-ben 12 382 lakosa volt, melyből 11 870 lak (95,9%), 275 dargin, 134 avar, 30 kumik, 16 agul, 14 orosz, 13 lezg, 12 csecsen, 4 azeri, 3 tabaszaran, 1 nogaj. 2010-ben 12 161 lakosa volt, melyből 11 580 lak (95,2%), 246 dargin, 137 avar, 17 lezg, 17 orosz, 16 kumik, 11 agul, 7 tabaszaran, 3 azeri, 1 nogaj. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm Archiválva 2013. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben Dagesztán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
Лакський район

Лакський район (лакською Лакрал район) — один з трьох районів Дагестану де компактно проживають лакці (5-й за чисельністю етнос в Дагестані). Адміністративний центр — село Кумух (3000 мешканців). Територія Площа району — майже 500км². Місцевість — гірська, клімат — помірно континентальний. Населення Населення району становить 12 161 осіб (2010). Національний склад населення за даними перепису 2010 р. лакці — 95,2% даргінці — 2,0% аварці — 1,1% інші — 1,7% Адміністративний поділ Район поділяється на сільських поселень: Буршінське сільське поселення — села Бурші, Арцалу Камахальське сільське поселення — села Камахал, Палісма, Сангар Карашинське сільське поселення — село Караша, Аруссі, Гуймі, Муккур, Чаящі Каринське сільське поселення — село Кара Кубинське сільське поселення — села Куба, Турзін Кубринське сільське поселення — села Кубра, Гущі, Туваніхі Кулушацьке сільське поселення — село Кулушац, Лугувалу, Чіттур, Чуртах Куминське сільське поселення — села Кума, Багікла Кумухське сільське поселення — села Кумух, Ділчу, Убра, Вілттах Кундинське сільське поселення — села Кунди, Харазма, Шахува Курклінське сільське поселення — села Курклі, Чукна Унчукатлинське сільське поселення — села Унчукатль, Баласма, Камаша, Ханар Урінське сільське поселення — села Урі, Мукар Хулісминське сільське поселення — село Хулісма Хунинське сільське поселення — села Хуна, Курла, Лахір, Турці, Шуні, Куці Хурінське сільське поселення — села Хурі, Кукні, Хурукра, Хути, Арчутті, Ахар, Вірати, Ініша Хурхінське сільське поселення — села Хурхі, Хундах Шовкринське сільське поселення — села Шовкра, Говкра, Тулізма Щаринське сільське поселення — село Щара Примітки Посилання Офіційний сайт Лакського району [Архівовано 15 березня 2012 у Wayback Machine.]
Kaytagsky District

Kaytagsky District (Russian: Кайта́гский райо́н; Dargwa: Хайдакъла райун; Kumyk: Хайдакълы якъ, Xaydaqlı yaq) is an administrative and municipal district (raion), one of the forty-one in the Republic of Dagestan, Russia. It is located in the southeast of the republic. The area of the district is 678.24 square kilometers (261.87 sq mi). Its administrative center is the rural locality (a selo) of Madzhalis. As of the 2010 Census, the total population of the district was 31,368, with the population of Madzhalis accounting for 21.7% of that number. Administrative and municipal status Within the framework of administrative divisions, Kaytagsky District is one of the forty-one in the Republic of Dagestan. The district is divided into twelve selsoviets which comprise forty-five rural localities. As a municipal division, the district is incorporated as Kaytagsky Municipal District. Its twelve selsoviets are incorporated as sixteen rural settlements within the municipal district. The selo of Madzhalis serves as the administrative center of both the administrative and municipal district. Former state Around 1800, Kaitag or Karakaitag was a small ethnically Dargin state. Its chief town was Bashli (probably Bashlykent) and its ruler was called the Utsmi. See also Kaitag textiles Kaitak language References Notes Sources Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №16 от 10 апреля 2002 г. «Об административно-территориальном устройстве Республики Дагестан», в ред. Закона №106 от 30 декабря 2013 г. «О внесении изменений в некоторые законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №81, 12 апреля 2002 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #16 of April 10, 2002 On the Administrative-Territorial Structure of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #106 of December 30, 2013 On Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.). Народное Собрание Республики Дагестан. Закон №6 от 13 января 2005 г. «О статусе и границах муниципальных образований Республики Дагестан», в ред. Закона №43 от 30 апреля 2015 г. «О статусе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала", статусе и границах внутригородских районов в составе городского округа с внутригородским делением "Город Махачкала" и о внесении изменений в отдельные законодательные акты Республики Дагестан». Вступил в силу со дня официального опубликования. Опубликован: "Дагестанская правда", №8, 15 февраля 2005 г. (People's Assembly of the Republic of Dagestan. Law #6 of January 13, 2005 On the Status and Borders of the Municipal Formations of the Republic of Dagestan, as amended by the Law #43 of April 30, 2015 On the Status of the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, the Status and the Borders of the Intra-City Districts Comprising the "City of Makhachkala" Urban Okrug with Intra-Urban Divisions, and on Amending Various Legislative Acts of the Republic of Dagestan. Effective as of the day of the official publication.).
Kajtag járás

A Kajtag járás (oroszul: Кайтагский район) Oroszország egyik járása Dagesztánban. Székhelye Madzsalisz. A járás a nevét a darginok egyik csoportjáról, a kajtagokról kapta. Népesség 1989-ben 23 411 lakosa volt, melyből 20 952 dargin (89,5%), 2 220 kumik (9,5%), 55 avar, 54 orosz, 19 tabaszaran, 16 azeri, 16 lezg, 15 lak, 4 rutul, 1 agul, 1 csecsen, 1 nogaj. 2002-ben 26 870 lakosa volt, melyből 24 277 dargin (90,3%), 2 390 kumik (8,9%), 50 orosz, 41 tabaszaran, 24 avar, 23 azeri, 16 lak, 7 lezg, 5 agul, 2 rutul, 1 csecsen, 1 nogaj. 2010-ben 31 368 lakosa volt, melyből 28 274 dargin (90,1%), 2 626 kumik (8,4%), 47 tabaszaran, 42 avar, 39 orosz, 37 azeri, 20 lezg, 17 lak, 6 agul, 5 rutul, 3 csecsen, 3 nogaj. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htmArchiválva 2013. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben Dagesztán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
Кайтазький район

Кайта́гський район (рос. Кайтагский район) — район у східній частині Дагестану Російської Федерації. Адміністративний центр — село Маджаліс. Географія Район розташований у південно-східній частині республіки, є гірським районом. Межує на півночі з Каякентським, на сході з Дербентським, на південному сході з Табасаранським, на південному заході з Агульським, на заході з Дахадаєвським, на північному заході з Сергокалинським районами. Історія Кайтагський район був утворений 22 листопада 1928 року з частини Кайтаго-Табасаранського округу. 1 лютого 1963 року до району приєднано ліквідований Дахадаєвський район, але 12 січня 1965 року він був відновлений. Населення Населення району становить 32003 особи (2013; 31722 в 2012, 31615 в 2011, 31368 в 2010, 26870 в 2002). Національний склад населення: Адміністративний поділ Район адміністративно поділяється на 16 сільських поселень, які об'єднують 45 сільських населених пунктів. Найбільші населені пункти Господарство Район сільськогосподарський, розвитку набуло тваринництво, садівництво та виноградарство. Тут працюють Маджаліський консервний завод, Кайтагський, Комсомольський та Джибахнинський винзаводи, асфальтний завод. Серед корисних копалин поширені вапняки, бутовий камінь та глини. Примітки Посилання Офіційний сайт району На сайті муніципальних утворень Дагестану
Nogaiski rajon (Dagestan)

Der Nogaiski rajon (russisch Ногайский район) befindet sich im äußersten Nordwesten der russischen Teilrepublik Dagestan. Geografie Der Rajon grenzt im Norden an die Republik Kalmückien, im Westen an die Region Stawropol, im Süden an Tschetschenien und im Osten an den Tarumowski rajon der Republik Dagestan. Vom Territorium des Nogaiski rajon wird die Stadt Juschno-Suchokumsk umschlossen, die jedoch einen separaten Stadtkreis bildet und nicht zum Rajon gehört. Die Fläche des Rajons beträgt etwa 9000 Quadratkilometer. Bevölkerung Die Hauptbevölkerung des Nogaiski rajon stellen die Nogaier, ein Turkvolk, nach dem der Rajon auch benannt wurde. Sie sind hauptsächlich sunnitische Muslime. Es gibt eine starke Minderheit von Darginern, ebenfalls ein autochthones Volk der Republik Dagestan. Ferner leben wenige Tschetschenen, Russen, Kumyken, Awaren, Laken, Lesgier und Aserbaidschaner im Rajon. Mit einer Bevölkerungsdichte von 2,5 Einwohnern/km² ist der Nogaiski rajon der mit Abstand am dünnsten besiedelte Distrikt Dagestans. Administrative Gliederung Zum Nogaiski rajon gehören 10 Landgemeinden (сельское поселение, selskoje posselenije). Sofern zu einer Gemeinde mehrere Orte gehören, wird sie in Dagestan Selsowet (селсовет, Dorfsowjet) genannt (der Gemeindesitz ist in diesen Fällen in Klammern vermerkt): Selsowet Arslanbekowski: Dörfer Leninaul (Sitz), Kalininaul und Arslanbek Selsowet Karagasski: Dörfer Karagas (Sitz) und Borantschi Selsowet Karasuwski: Dörfer Karasu (Sitz) und Sulutjube Selsowet Koktjubinski: Dörfer Nariman (Sitz), Batyr-Mursa und Schumli-Olik Dorf (selo) Kumli Dorf (selo) Kunbatar Selsowet Ortatjubinski: Dörfer Ortatjube (Sitz) und Ui-Salgan Dorf (selo) Terekli-Mekteb Dorf (selo) Tscherwlennyje Buruni Dorf (selo) Edige Quellen
Nogaj járás

A Nogaj járás (oroszul: Ногайский район) Oroszország egyik járása Dagesztánban. Székhelye Terekli-Mekteb. Népesség 1989-ben 16 812 lakosa volt, melyből 13 396 nogaj (79,7%), 1 520 dargin (9%), 393 orosz, 369 csecsen, 287 kumik, 198 avar, 156 lak, 52 agul, 14 azeri, 11 lezg, 6 tabaszaran, 3 rutul. 2002-ben 21 685 lakosa volt, melyből 18 587 nogaj (85,7%), 1 777 dargin (8,2%), 334 csecsen, 256 orosz, 233 kumik, 61 avar, 46 lak, 12 azeri, 10 lezg. 2010-ben 22 472 lakosa volt, melyből 19 556 nogaj (87%), 1 815 dargin (8,1%), 234 orosz, 207 csecsen, 115 kazah, 101 kumik, 51 tatár, 47 avar, 28 lak, 27 kabard, 15 azeri, 8 lezg, 3 tabaszaran. Jegyzetek Források Всероссийская перепись населения 2002 года. Национальный состав населения по регионам России. Демоскоп Weekly. A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm Archiválva 2013. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben Dagesztán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rndaghestan.html
District Nogajski (Dagestan)

District Nogajski (Russisch: Нога́йский райо́н) is een district in het uiterste noordwesten van de Russische autonome republiek Dagestan. Het district heeft een oppervlakte van 9.000 vierkante kilometer en een inwonertal van 22.472 in 2010. Het administratieve centrum bevindt zich in Terekli-Mekteb.
Ногайський район (Дагестан)

Ногайський район (до 1966 року Караногайський район) — муніципальний район в Республіці Дагестан Російської Федерації. Адміністративний центр — село Тереклі-Мектеб. Географія Район розташований на півночі республіки і межує: з півночі — з Калмикією із заходу — з Ставропольським краєм, з півдня — з Чечнею і зі сходу — з Тарумовським районом Дагестану. На території району розташоване місто Южно-Сухокумськ, який є окремим міським округом і не входить до складу району. Площа території — 9000 км². Населення Національний склад За даними Всеросійського перепису населення 2010 року: Примітки Посилання Муниципалитеты Республики Дагестан «Ногайский район» Ногайский районный суд Республики Дагестан