Балтійська АЕС

Балтійська атомна електростанція (Балтійська АЕС, Калінінградська атомна електростанція, Калінінградська АЕС) — АЕС у стадії довгобуду у Німанському районі Калінінградської області, Росія. Має бути побудована за 12 км на південний схід від міста Німан (близько 10 км від кордону з Литвою); на АЕС заплановано два енергоблоки загальною потужністю 2300 МВт. За проектом, після її спорудження Калінінградська область з енергодефіцитного регіону має перетворитися на експортера електроенергії. 25 лютого 2010 року відбулася церемонія закладки першого каменю на будівництві Балтійської АЕС. Основний етап будівельних робіт почався в квітні 2011 року Вартість будівництва Балтійської АЕС оцінюється у 4,8 млрд євро, а разом з інфраструктурою — 6,23 млрд євро. Уряд Росії розраховує на те, що іноземні енергокомпанії, зацікавлені в покупці електроенергії майбутньої АЕС, придбають частку акцій станції (не більше 49 %) і цим візьмуть участь у фінансуванні будівництва. У квітні 2014 року будівництво станції було зупинено і практично заморожено. Будівельно-монтажні роботи виконуються в мінімальних обсягах. Нове обладнання, що надходить, консервується. На робочому майданчику станції постійно присутні не більше 100 осіб — будівельники та охорона. У разі спорудження одним з великих споживачів, ймовірно, буде вивільнена після зупинки Ігналінської АЕС Круоніська ГАЕС. Опис станції Як принципова основа проекту «АЕС-2006», що розробляється для майданчика Балтійської АЕС, прийнята концепція з водо-водяним енергетичним реактором (ВВЕР-1200, модернізована з урахуванням досвіду експлуатації серійних енергоблоків АЕС з ВВЕР-1000, що напрацювали понад 130 реакторо-років. До складу енергоблока входить реакторна установка ВВЕР-1200 (Головний конструктор ФГУП ОКБ «Гідропрес»). Плани експорту та згортання проєкту Калінінградська область має власну теплову потужність та не потребувала двох потужних блоків по 1,2 ГВт, які будувались чисто з економічних розрахунків, орієнтованих на продаж електроенергії, а будівництво малопотужних енергоблоків (які також розглядали як варіант продовження проєкту, щоб уникнути його консервації) робить електроенергію дорожчою у 5-6 разів. Росатом, розробляючи проект АЕС, розглядав за основну мету експорт електроенергії до сусідніх країн. На початкових етапах деяку зацікавленість у імпорті проявляла бізнес-еліта Польщі. До планів Росатому також входило можливе виокремлення електростанції в острівний режим та синхронізація її з ENTSO-E, проте співпраця не пройшла далі, ніж попередні домовленості, та не знайшла підтримки. Слід зазначити, що Калінінградську область та Польщу не поєднує жодна високовольтна лінія, що б передбачало також будівництво супутньої інфраструктури. Додатково до попередніх факторів, внаслідок зовнішньої політики Російської Федерації, протесту Литви проти Білоруської атомної електростанції, яка по суті є чистим капіталовкладенням Російської Федерації, постійні публічні погрози країнам Балтії військовим вторгненням, сусідні країни відмовилися навіть в перспективі купувати електроенергію — навіть не дивлячись на те, що Калінінградська область, синхронізована з енергосистемою Росії та Білорусі через Литву, Латвію та Естонію, могла б продавати електроенергію у згадані країни. 2013 року Латвія заявила, що реактори, які планується збудувати на Балтійській АЕС, ніколи не перевірялися на безпеку відповідно до методології, схваленої всередині Євросоюзу а політичне протистояння проти Росії було настільки сильним, що президент Литви Гітанас Науседа особисто відвідав Україну у 2021 році та виступив зі зверненням у Верховній Раді, щоб навіть Україна бойкотувала закупівлю електроенергії з Білорусі, де нещодавно Росатом теж побудував Білоруську атомну електростанцію. Слід зазначити, що країни Балтії планують повне від'єднання від енергосистеми Росії та Білорусі й приєднання до ENTSO-E, що теж додатково ускладнює амбітний проект добудови станції. Енергоблоки Примітки Ресурси Інтернету Балтійська АЕС [Архівовано 20 жовтня 2015 у Wayback Machine.]