NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kotelnîkove (Kotelnîkove), Krasnohvardiiske

Kotelnîkove (în ucraineană Котельникове) este localitatea de reședință a comunei Kotelnîkove din raionul Krasnohvardiiske, Republica Autonomă Crimeea, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Kotelnîkove era vorbitoare de rusă (55,88%), existând în minoritate și vorbitori de ucraineană (26,46%) și tătară crimeeană (15,93%). Note
Kràsna Poliana

Kràsna Poliana — Красна Поляна (ucraïnès) — o Kràsnaia Poliana — Красная Поляна (ucraïnès) — és un poble de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 828 habitants. Pertany al districte de Krasnogvardiske. Referències
Krasna Poliana, Krasnohvardiiske Raion, Crimea

Krasna Poliana (Ukrainian: Красна Поляна; Russian: Кра́сная Поля́на), known as Kara-Chakmak (Crimean Tatar: Qara Çaqmaq, Къара Чакъмакъ) before 1948, is a village in Krasnohvardiiske Raion, Crimea. Demographics According to the 2001 Ukrainian census, the native languages of the population were 64.26% Russian, 20.8 Crimean Tatar, 13.7% Ukrainian, and 0.87% other languages. History Since 21 March 2014, it, along with the rest of Crimea, has been occupied by Russia. References
Krasna Poleana, Krasnohvardiiske

Krasna Poleana (în ucraineană Красна Поляна) este un sat în comuna Petrivka din raionul Krasnohvardiiske, Republica Autonomă Crimeea, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Krasna Poleana era vorbitoare de rusă (64,26%), existând în minoritate și vorbitori de tătară crimeeană (20,8%) și ucraineană (13,7%). Note
Красна Поляна (Курманський район)

Кра́сна Поля́на (до 1948 року — Кара́-Чакма́к; кримс. Qara Çaqmaq) — село Курманського району Автономної Республіки Крим. Відстань до райцентру становить понад 15 км і проходить автошляхом місцевого значення. У 2023 році у проєкті Постанови Верховної Ради України «Про перейменування деяких населених пунктів Автономної Республіки Крим» село запропоновано перейменувати на Кара-Чакмак. Примітки
Krasna Sloboda, Bilohirsk

Krasna Sloboda (în ucraineană Красна Слобода) este un sat în comuna Bahate din raionul Bilohirsk, Republica Autonomă Crimeea, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, nu exista o limbă vorbită de majoritatea populației, aceasta fiind compusă din vorbitori de rusă (47,73%), tătară crimeeană (47,73%) și ucraineană (4,55%). Note
Красна Слобода (Білогірський район)

Кра́сна Слобода́ (до 1948 року — Солла́р; кримс. Sollar) — село в Україні, у Білогірському районі Автономної Республіки Крим. Підпорядковане Багатівській сільській раді. У 2023 році у проєкті Постанови Верховної Ради України «Про перейменування деяких населених пунктів Автономної Республіки Крим» село запропоновано перейменувати на Соллар. Населення Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 171 особа, з яких 74 чоловіки та 97 жінок. За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 176 осіб. Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Примітки
Krasnoarmiske (Crimea)

Krasnoarmiske (en ucraïnès: Красноармійське, en rus: Красноармейское, Krasnoarméiskoie) és un poble de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 765 habitants. Pertany al districte rural de Krasnoperekopsk. Referències
Myrza-Kojasz

Myrza-Kojasz (ukr. Мирза-Кояш, ros. Красноармейское, Krasnoarmiejskoje, do 2024 oficjalnie Krasnoarmijśke, ukr. Красноармійське) – wieś na Ukrainie, w Autonomicznej Republice Krymu (de iure stanowiącej integralną część państwa ukraińskiego, w 2014 anektowanej przez Rosję i odtąd funkcjonującej jako Republika Krymu), w rejonie krasnoperekopskim. W 2021 liczyła 1085 mieszkańców. Przypisy
Krasnoarmiiske (Krasnoarmiiske), Krasnoperekopsk

Krasnoarmiiske (în ucraineană Красноармійське) este localitatea de reședință a comunei Krasnoarmiiske din raionul Krasnoperekopsk, Republica Autonomă Crimeea, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Krasnoarmiiske era vorbitoare de rusă (50,08%), existând în minoritate și vorbitori de tătară crimeeană (19,15%) și ucraineană (18,27%). Note
Мирза-Кояш

Мирза́-Коя́ш (кримс. Mırza Qoyaş, з 1940 по 1954 — Ашхада́н, крим. Aşhadan, з 1954 по 2023 рік — Красноармі́йське) — село Перекопського району Автономної Республіки Крим. Розташоване на північному сході району. Відстань до райцентру становить 19 кілометрів по прямій, і понад 23 км автошляхом місцевого значення. У селі похований Герой Радянського Союзу Микола Васильович Аксютін, що загинув 1944 року. Назва Назва походить від кримськотатарського mırza — дворянин, та qoyaş — сонце. Колишня українізована російська назва Красноармійське від Красноармєйскоє означає Червоноармійське в честь Червоної Армії. Село внесено до переліку населених пунктів, які потрібно перейменувати відповідно до вимог закону «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки». 12 травня 2016 року постановою Верховної Ради України Красноармійське було перейменовано на Мирза-Кояш; цією ж постановою назву Красноперекопського району змінено на Перекопський. Ця постанова «набирає чинності з моменту повернення тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим та міста Севастополь під загальну юрисдикцію України». Населення Мова Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року: Примітки
Красное озеро (Крым)

Кра́сное или Асс (крымскотат. As, Ас) — бессточное солёное озеро лиманного типа Перекопской группы озёр, на южном окончании Перекопского перешейка. Площадь — 23,5 км², 20,6 км². Средняя глубина — 1,5 м, вытянуто в меридиональном направлении: при длине свыше 13 км максимальная ширина озера — 2,5 км. Разделено дамбой на две части, которые иногда позиционируются, как отдельные озёра. Северная часть озера используется как накопитель-испаритель промстоков (сырьевая база) Крымского содового завода, южная часть служит зоной отдыха жителям города Красноперекопска. Примечания Ссылки ОЗЁРА И ИХ ИМЕНА (рус.). Дата обращения: 6 января 2011. Архивировано из оригинала 25 декабря 2012 года. Магніевыя озера перекопской группы. Извѣстія Академіи Наукъ, 11:2 (1917) Валентина Васильева. Опасная красота Красного озера // Крымская правда
Красне (озеро)

Кра́сне або Ас (кримс. As) — безстічне солоне озеро лиманного типу в Перекопському районі. Площа озера 23,5 км2, середня глибина — 1,5 м, витягнуте в меридіональному напрямку: при довжині понад 13 км максимальна ширина озера — 2,5 км. Розділене дамбою на дві частини, які іноді позиціюються, як окремі озера. Північна частина озера використовується як накопичувач-випарник промислових стоків (сировинна база) Кримського содового заводу, південна частина служить зоною відпочинку жителям міста Яни Капу. Примітки Посилання Озёра Крыма[недоступне посилання] Озёра и их имена. Архів оригіналу за 25 грудня 2012. Процитовано 6 січня 2011. Магніевыя озера перекопской группы. Извѣстія Академіи Наукъ, 11:2 (1917) [Архівовано 11 листопада 2021 у Wayback Machine.] Валентина Васильева. Опасная красота Красного озера [Архівовано 14 січня 2020 у Wayback Machine.] // Крымская правда
Krasnosilśke (rejon czornomorski)

Krasnosilśke (ukr. Красносільське, ros. Красносельское, Krasnosielskoje) – wieś na Ukrainie, w Autonomicznej Republice Krymu (de iure stanowiącej integralną część państwa ukraińskiego, w 2014 anektowanej przez Rosję i odtąd funkcjonującej jako Republika Krymu), w rejonie czornomorskim. W 2001 liczyła 700 mieszkańców, wśród których 167 wskazało jako ojczysty język ukraiński, 284 rosyjski, 246 krymskotatarski, 2 białoruski, a 1 inny. Według spisu ludności przeprowadzonego przez okupacyjne władze rosyjskie populacja wsi w 2014 wynosiła 505 osób. Przypisy
Krasnosilske, Ciornomorske

Krasnosilske (în ucraineană Красносільське) este un sat în comuna Okunivka din raionul Ciornomorske, Republica Autonomă Crimeea, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, nu exista o limbă vorbită de majoritatea populației, aceasta fiind compusă din vorbitori de rusă (40,57%), tătară crimeeană (35,14%) și ucraineană (23,86%). Note
Красносільське (Євпаторійський район)

Красносі́льське (до 1945 року — Куна́н, кримс. Qunan) — село Євпаторійського району Автономної Республіки Крим. Розташоване на півдні району. В селі знаходиться мечеть Кунан Джамісі. Відстань від райцентру до населеного пункта становить 59 кілометрів по прямій. Примітки
Краснофлотское сельское поселение (Воронежская область)

Краснофлотское се́льское поселе́ние — муниципальное образование в Петропавловском районе Воронежской области Российской Федерации. Административный центр — село Краснофлотское. История Статус и границы сельского поселения установлены Законом Воронежской области от 15 октября 2004 года № 63-ОЗ «Об установлении границ, наделении соответствующим статусом, определении административных центров отдельных муниципальных образований Воронежской области». Население Состав сельского поселения Примечания
Krasni Mak

Krasni Mak (en (ucraïnès): Красний Мак) és un poble de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 1.663 habitants. Pertany al districte de Bakhtxissarai. Fins al 1945 la vila es deia Biiuk-Karalez. Població Segons les dades del 2001 la composició de la població de la vila de Krasni Mak d'acord amb la llengua que empren és la següent: Referències
Krasnyi Mak

Krasnyi Mak (Ukrainian: Красний Мак; Crimean Tatar: Büyük Qaralez, Буюк Къаралез; Russian: Красный Мак, romanized: Krasny Mak) is a village in Bakhchysarai Raion of the Autonomous Republic of Crimea, a disputed territory recognized by a majority of countries as part of Ukraine and incorporated by Russia as the Republic of Crimea. It is located in the Crimean Mountains, southerly of Bakhchysarai. The village stretches along the Bystrianka creek, a tributary of the Belbek River. Population: 1,663 (2014 Census). Near the village are the medieval settlements of Mangup and Eski-Kermen. During the Soviet period, the area became a local center, where blocks of flats have been constructed. References
Krasnyj Mak

Krasnyj Mak (ukr. Красний Мак, ros. Красный Мак) – wieś na Ukrainie, w Autonomicznej Republice Krymu (de iure stanowiącej integralną część państwa ukraińskiego, w 2014 anektowanej przez Rosję i odtąd funkcjonującej jako Republika Krymu), w rejonie bakczysarajskim. W 2001 liczyła 1754 mieszkańców, wśród których 204 wskazało jako ojczysty język ukraiński, 1193 rosyjski, 326 krymskotatarski, 4 mołdawski, 2 białoruski, 1 ormiański, a 24 inny. Według spisu ludności przeprowadzonego przez okupacyjne władze rosyjskie populacja wsi w 2014 wynosiła 1663 osoby. Przypisy
Krasnîi Mak (Krasnîi Mak), Bahciîsarai

Krasnîi Mak (în ucraineană Красний Мак) este localitatea de reședință a comunei Krasnîi Mak din raionul Bahciîsarai, Republica Autonomă Crimeea, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Krasnîi Mak era vorbitoare de rusă (68,02%), existând în minoritate și vorbitori de tătară crimeeană (18,59%) și ucraineană (11,63%). Note
Красний Мак

Кра́сний Мак (до 1945 року — Бую́к-Каралє́з, кримс. Büyük Qaralez) — село в Україні, у Бахчисарайському районі Автономної Республіки Крим, центр Красномацької сільської ради. Розташоване на півдні району. У 2023 році у проєкті Постанови Верховної Ради України «Про перейменування деяких населених пунктів Автономної Республіки Крим» село запропоновано перейменувати на Біюк-Каралез. Опис Біюк-Каралез – старе село, в його околицях не так давно знайдені сарматські могильники початку першого тисячоліття. Від Красного Маку до печерного міста Ескі-Кермен – близько 4,5 кілометрів. Стільки ж – до Мангупа. У селі наразі живе близько 1700 осіб. Основне заняття місцевих жителів – сільське господарство. На автобусі від Красного Маку за 45 хвилин можна доїхати до площі Захарова на Північній стороні Севастополя, а за 25 хвилин – до Бахчисарая. Археологія На території Красного Маку виявлено залишки поселення і святилища таврів, а також античного поселення і могильника. Культура У 2010 році в селі відкритий музей української народної архітектури та побуту «Рідне село». Пам'ятки архітектури На території перебувають архітектурні пам'ятки національного значення: Відомі особистості В поселенні народились: Бекир Ваап (1915—1944) — кримськотатарський поет. Єманов Олексій Олексійович (1995—2022) — молодший сержант служби цивільного захисту; учасник російсько-української війни. Османов Юрій Бекірович (1941—1993) — лідер Національного руху кримських татар. Див. також Рідне село Примітки
Krasnyj Partyzan

Krasnyj Partyzan (ukr. Красний Партизан, ros. Красный Партизан, Krasnyj Partizan) – wieś na Ukrainie, w Autonomicznej Republice Krymu (de iure stanowiącej integralną część państwa ukraińskiego, w 2014 anektowanej przez Rosję i odtąd funkcjonującej jako Republika Krymu), w rejonie krasnohwardijskim. W 2001 liczyła 796 mieszkańców, wśród których 57 wskazało jako ojczysty język ukraiński, 691 rosyjski, 47 krymskotatarski, a 1 inny. Według spisu ludności przeprowadzonego przez okupacyjne władze rosyjskie populacja wsi w 2014 wynosiła 677 osób. Przypisy
Krasnîi Partîzan, Krasnohvardiiske

Krasnîi Partîzan (în ucraineană Красний Партизан) este un sat în comuna Iantarne din raionul Krasnohvardiiske, Republica Autonomă Crimeea, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Krasnîi Partîzan era vorbitoare de rusă (86,81%), existând în minoritate și vorbitori de ucraineană (7,16%) și tătară crimeeană (5,9%). Note
Борангар

Боранга́р (кримс. Boranğar; до 1950-х років — Краснопартизанська, в 1950-х — 2023 роках — Красний Партизан) — село в Україні, у Янтарненській сільській раді Курманського району Криму. Населення — 796 осіб (2001). Географія Село Борангар розташоване в центрі Курманського району, у степовому Криму, висота над рівнем моря — 53 м. Найближчі сусідні населені пункти: села Полтавка (4,7 км на південь), Янтарне (за 1,5 км на північ) та Удачне (за 5 км на схід). Відстань до районного центру — близько 11 км. В селищзалізнична станція — в селищі. Історія Історія села почалася з відкриттям залізничної станції Краснопартизанська (до 1952 року —Ташли-Даір) Кримської дирекції Придніпровської залізниці, селище при якій також називалося Краснопартизанська. У період з 1954 по 1968 роки селище отримало назву Красний Партизан і в ті ж роки до селища приєднано село Костянтинівку (до 18 травня 1948 року — Борангар). У 2015 році село було внесено до переліку населених пунктів, які потрібно перейменувати згідно із законом «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки». У 2023 році перейменоване в Борангар. 7 вересня 2023 року, відповідно Закону України 3334-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вирішення окремих питань адміністративно-територіального устрою Автономної Республіки Крим», Красногвардійський район перейменований в Курманський район. Примітки Посилання Борангар на сайті Верховної ради України. [недоступне посилання з квітня 2019] Янтарненська сільська рада. Карта: старі та нові назви. Борангар на картах. [Архівовано 5 березня 2016 у Wayback Machine.]
Kremnivka, Krasnohvardiiske

Kremnivka (în ucraineană Кремнівка) este un sat în comuna Petrivka din raionul Krasnohvardiiske, Republica Autonomă Crimeea, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Kremnivka era vorbitoare de rusă (73%), existând în minoritate și vorbitori de ucraineană (13,26%) și tătară crimeeană (12,14%). Note
Кремнівка

Кре́мнівка (до 1945 року — Чакмак; кримс. Çaqmaq) — село Курманського району Автономної Республіки Крим. Клімат Село знаходиться у зоні, котра характеризується вологим субтропічним кліматом. Найтепліший місяць — липень із середньою температурою 22.8 °C (73 °F). Найхолодніший місяць — січень, із середньою температурою 2.8 °С (37 °F). Примітки
Krestianivka

Krestyanivka (Ukrainian: Крестянівка, Russian: Крестьяновка; Crimean Tatar: Sırt Caylav; known as Larindorf until 1945) is a village in the Krasnohvardiiske Raion of the Autonomous Republic of Crimea (Ukraine). Since 2014, the territory has been under Russian occupation and administered by Russia as the Republic of Crimea, though it is internationally recognised as part of Ukraine. History Krestyanivka was founded around 1923 by Jewish settlers under the initial designation Plot No. 62. In the 1926 All-Union Census, the settlement counted 24 inhabitants, all of them Jewish. During the early 1930s, the village was incorporated into the newly created Jewish national districts of Crimea, first Fraydorf and later Larindorf, which became its administrative center. The name Larindof comes from Yuri Larin, the chairman of the Public Committee for the Land Settlement of Jewish Workers within OZET. According to the 1939 census, the population had grown to 729. After the German invasion of Crimea, part of the Jewish population was evacuated, while most of those who remained under occupation were executed. In April 1944, 11 Soviet soldiers were killed near the village during the Crimean offensive. A memorial was erected in 1957 and replaced by a new monument in 1979, now classified as a regional cultural heritage site. By decree of 21 August 1945, Larindorf was renamed Krestianivka. The 1989 census recorded 606 residents. Since 2014, following the Russian annexation of Crimea, Krestianivka has been administered de facto by the Russian Federation, though the region is internationally recognized as part of Ukraine. Demographics As of the 2001 Ukrainian census, Krestianivka had a population of 1,623 inhabitants. In terms of ethnic backgrounds, it is estimated that ethnic Ukrainians constitute a majority in the settlement, followed by large minorities of Crimean Tatars and Russians, as well as smaller groups of Moldovans, Belarusians and Armenians. The linguistic composition of the settlement was as follows: References
Krestianiwka

Krestianiwka (ukr. Крестянівка, ros. Крестьяновка, Kriestjanowka) – wieś na Ukrainie, w Autonomicznej Republice Krymu (de iure stanowiącej integralną część państwa ukraińskiego, w 2014 anektowanej przez Rosję i odtąd funkcjonującej jako Republika Krymu), w rejonie perwomajskim. W 2001 liczyła 1623 mieszkańców. Według spisu ludności przeprowadzonego przez okupacyjne władze rosyjskie populacja wsi w 2014 wynosiła 1450 osób. Przypisy
Kresteanivka (Kresteanivka), Pervomaiske

Kresteanivka (în ucraineană Крестянівка) este localitatea de reședință a comunei Kresteanivka din raionul Pervomaiske, Republica Autonomă Crimeea, Ucraina. Demografie Conform recensământului din 2001, nu exista o limbă vorbită de majoritatea populației, aceasta fiind compusă din vorbitori de rusă (39,19%), ucraineană (30,75%) și tătară crimeeană (26,74%). Note
Крестянівка

Крестяні́вка (по кінець 1920-х — Сирт-Джайлав, кримс. Sırt Caylav, по 1945 рік — Ларіндорф) — село Курманського району Автономної Республіки Крим. Є центром Крестянівської сільської ради. Відстань від райцентру до населеного пункта становить 38 кілометрів по прямій. Примітки
Port Krym

Port Krym (Russian: Порт Крым, Ukrainian: Порт Крим, Crimean Tatar: Qırım Limanı - literally Port Crimea) is a port in Crimea. It is located on the western shore of Kerch Strait, in the north-eastern part of Kerch city near a settlement of Zhukivka. Next to the port is located the Krym railway station. Port Krym had the Kerch Strait ferry connection with Port Kavkaz on the eastern (Russian) shore of the strait. The port is also a base for pilot boats which guide navigation through the Strait of Kerch. The port is served by a fleet of three ships which were the property of the Ukrainian State Company "Kerch Ferry" as well as two more ships of the Russian company "ANShIP" which provides railroad ferry connection. Port Krym was a transition point on the E97 (M17) where it terminated and resumed on the Russian coast at the Port Kavkaz. The type of crossing was ferry, status - local. The types of transportation crossings were passenger and freight. References External links Ukrmorrichflot State Administration website (archived)
Puerto Krym

Puerto Krym (del ruso: Порт Крым) es una terminal portuaria de Crimea, situada en la costa occidental de la península, en la República de Crimea de Rusia o República Autónoma de Crimea de Ucrania, en el estrecho de Kerch. La localidad más cercana es el poblado de Zhukivka, al nordeste de Kerch. Se pondría considerar como la conexión marítima más importante entre la península de Crimea y Rusia. Historia Fue construido en 1954 con la intención de acoger las operaciones de los transbordadores de pasajeros, automóviles y ferrocarriles de la línea Puerto Krym-Puerto Kavkaz, entre Ucrania y Rusia. Está construido en el punto más angosto del estrecho, donde le separan unos 5 km de la otra orilla. El espacio alrededor del puerto está protegido del oleaje y el hielo con un rompeolas a cada lado. Adjunta al puerto se halla la estación ferroviaria Krym construida especialmente para el paso de los convoyes a los transbordadores. Tras la disolución de la URSS se estableció un control aduanero fronterizo. El transporte ferroviario está a cargo de la OOO Anship, filial del grupo ruso de empresas AnRusTrans,​ y el de automóviles a cargo de la compañía estatal ucraniana Kerchens'ka paromna pereprava.​ El 18 de marzo de 2014 tras la anexión de Crimea por parte de Rusia el puerto pasó a estar bajo control ruso, rebajando el control fronterizo y de aduanas entre esta región y el krai de Krasnodar, que había cuando formaba parte de Ucrania. Transporte Al puerto llega el ferrocarril desde Kerch, Feodosiya y Dzhankói. También llega la carretera M-17 Jerson-Kerch parte de la ruta europea E97. Como intercambiador de transporte utiliza la А-290. Notas Referencias
Port de Krym

Le port de Krym est un port maritime dans le détroit de Kertch entre la mer Noire et la mer d'Azov. Histoire Infrastructures et installations Il est relié à la gare de Kertch. Caractéristiques Intermodalité Il relie, par ferry le port de Kavkaz, avec la route E97 (M17). Avec l'ouverture du pont de Crimée, la circulation par le ferry de Kertch a été progressivement réduite, pour finalement se déplacer complètement vers le nouveau passage. Le dernier passage régulier de ferry a eu lieu le 28 septembre 2020, après quoi la traversée et le port de Krym ont cessé leurs activités faute de demande. Notes et références Liens externes Portail du monde maritime Portail de l’Ukraine Portail de la Russie
Porto Krym

O porto Krym (em ucraniano: Порт Крим, transl. Port Krym; em russo: Порт Крым, transl. Port Krym; em tártaro da Crimeia: Qırım Limanı – Porto Crimeia) é um pequeno porto no leste da Crimeia, localizado às margens do estreito de Querche, a nordeste da cidade de Querche. Fez parte da travessia da balsa de Querche (linha Krym – Kavkaz), que realizou o transporte de passageiros, automóveis e vagões pelo estreito de Querche entre 1954–2020. O porto está localizado na área mais estreitada do estreito de Querche, a distância até à margem oposta do estreito é inferior a 5 km. A área de água do porto Krym é cercada por quebra-mares que o protegem das ondas e do gelo. Perto do porto Krym existe uma estação ferroviária com o mesmo nome, que realizou trabalhos de manobra para a estruturação de comboios e separação de vagões para a balsa. História O porto Krym foi construído juntamente com a travessia da balsa de Querche em 1954. Após a reconstrução do porto Krym e com o início da operação de novas balsas de grande porte, a capacidade da linha Kavkaz – Krym aumentou para 50 000 passageiros e 10 000 automóveis por dia. No início de 2015, o volume de tráfego ferroviário era em média de 140 a 180 vagões por dia e o valor máximo era de 250 vagões por dia. Em 8 de maio de 2016, o terceiro berço foi aberto para balsas que transportavam automóveis. Com a abertura da ponte da Crimeia, o tráfego através da balsa de Querche foi gradualmente reduzido, o que causou o seu encerramento em setembro de 2020. Referências Ligações externas «Informação geral do porto Krym» (em inglês)