Роздольненський район

Роздо́льненський райо́н (до 1944 року — Ак-Шейхський кримс. Aqşeyh rayonı) — колишній район АР Крим, Україна, зараз у складі Перекопського району. Адміністративний центр — смт Роздольне. Населення становить 34 426 жителів (на 01.08.2012). 17 липня 2020 року було прийнято Постанови Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» № 807-IX, згідно з якою район буде ліквідовано після деокупації АР Крим. Географія Розташовувався у північно-західній частині Кримського півострова. У сучасних межах із 1965 р. Межував на північному сході із Красноперекопським, на сході — з Первомайський, на південному сході — із Сакським, на півдні — з Чорноморським районами Криму. Північно-західна частина району омивалася водами Каркінітської затоки Чорного моря. Площа становила— 123 тисяч га, в тому числі 109 тис. — сільськогосподарські угіддя, з яких зрошується — 34 тис. га (31 %). Район розташований в степовій зоні, в межах Північно-Кримської низовини. Клімат помірно-теплий, з жарким посушливим літом і м'якою вологою зимою. Число годин сонячного сяйва на рік — понад 2300. Ґрунти червоно-коричневі і південні чорноземи. Навколо райцентру на десятки кілометрів протягнулися лісозахисні смуги. У них акація чергується з японською софорою, абрикосами, різноманітними чагарниками. Природно-ресурсний потенціал: поклади лікувальних грязей, сірчановодневі джерела, клімат і ґрунти придатні для вирощування зернових, овочевих і баштанних культур, а також для розвитку виноградарства і садівництва. Роздольненський район — курортна зона, у межах якої розташовані 2 зони відпочинку «Бакальська коса» і «Портове». На території району розташована орнітологічна філія Кримського природного заповідника — Лебедині острови. Історія Адміністративний район утворений у січні 1935 року. З 1944 року — сучасна назва. Наприкінці 1950-х років район був ліквідований. Відновлений 1965 року. Тоді ж до складу району увійшло смт Новоселівське. З 1991 року — у складі незалежної України. У березні 2014 року район анексований Російською Федерацією. Адміністративний устрій Район адміністративно-територіально поділявся на 2 селищні ради та 10 сільських рад, які були підпорядковані Роздольненській районній раді та об'єднували 41 населений пункт. Населення Розподіл населення за віком та статтю (2001) Національний склад населення району за переписом 2001 р. та 2014 р. [1] Етномовний склад району (рідні мови населення за переписом 2001 р.) Економіка Основний напрям господарства району — виробництво і переробка сільськогосподарської продукції. Станом на 01.01. 2001 в районі функціонують: 21 сільськогосподарський кооператив, 65 фермерських господарств, 3 переробних промислових підприємства: маслобойний, рибогосподарські і виноробницькі заводи, хлібокомбінат. Зареєстровано 86 підприємств малого і середнього бізнесу. Соціальна сфера У районі діяли 20 загальноосвітніх шкіл, 1 позашкільна установа; 2 лікарні, 4 амбулаторії, 27 фельдшерсько-акушерських пунктів, 16 курортно-рекреаційних підприємства, в тому числі 3 дитячих оздоровчих установи; 33 клубні установи, 25 бібліотек, 3 музичних школи, художні колективи: заслужений народний ансамбль пісні і танцю «Славноцвіт», дитячий зразковий хор «Славновські колоски», заслужений народний хор української пісні «Господиня», зразковий ансамбль «Саратовські гармоніки», зразковий хореографічний ансамбль «Радість», народний інструментальний ансамбль «Рондо», краєзнавчий музей; 2 парки культури і відпочинку. У районі зареєстровані 15 релігійних общин, в тому числі: 9 — УПЦ (МП), 1 — свідків Єгови, 1 — євангельських християн-баптистів, 6 — мусульманських. Пам'ятки Пам'ятки історії Роздольненського району Пам'ятки архітектури Роздольненського району Відомі люди Уродженцем району є кримськотатарський письменник Шакір Селім та кримськотатарський енциклопедист Музафаров Рефік Ібрагімович. Примітки Посилання about Reserve «Swans Islands» in Crimea[недоступне посилання з липня 2019] (англ.) стаття Роздольненський район — Інформаційно-пізнавальний портал | Кримська область у складі УРСР [Архівовано 29 вересня 2013 у Wayback Machine.] (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Кримська область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1970. — 992 с.)