Хотилове (авіабаза)

Хотилово-2 — авіабаза (аеродром спільного базування) за 20 км на південь від міста Бологе Тверська область, поблизу автомобільної траси М10 Москва — Санкт-Петербург. На аеродромі базується 790-й винищувальний авіаполк 105-тої змішаної авіаційної дивізії 6-ї армії ВПС і ППО (МіГ-31, Су-27). Авіабаза знаходиться у постійній бойовій готовності, забезпечуючи охорону повітряного простору Москви та Центрального промислового регіону. Командує аеродромом нині полковник Живаєв Михайло Анатолійович. Історія Перші літаки в районі села Хотилове з'явилися ще до Другої світової війни. У період з березня 1945 року по липень 1946 року на аеродромі базувалися управління та полки 257-ї винищувальної авіаційної Свірської дивізії, розформованої у липні 1946 року (Як-9М і Ла-7). У 50-60-х роках минулого століття тут базувалися гвинтові та перші реактивні літаки. У ході їх експлуатації загинуло багато льотчиків та льотчиків-випробувачів — деяких льотчиків ховали на цвинтарі в селі Хотилове. Донедавна можна було бачити могили з пропелерами. Містечко аеродрому розташовувалося вздовж шосе. Злітне поле та допоміжні доріжки були викладені типовими металевими трапами, які і зараз можна бачити в селі — їх використовують як доріжки та огорожі. Під час відвідування Фіделем Кастро ракетної дивізії у місті Бологе-4 він прилетів з урядовою делегацією саме на аеродром Хотилове. Технічне постачання аеродрому велось через найближчу залізничну станцію Куженкіно. Там був обладнаний пакгауз, навантажувальний майданчик та місце для вивантаження палива. Літаки надходили і вирушали залізницею у розібраному вигляді, у дерев'яних контейнерах сірого кольору — фюзеляж та крила окремо. Пізніше, у 70-х роках, містечко і сам аеродром перенесли за кілька кілометрів убік, за річку Шліна, де він і знаходиться зараз. З квітня 2006 р. проводилася кардинальна реконструкція: збільшена довжина ЗПС з 2500 до 3000 метрів та її ширина, повністю замінені покриття ЗПС, перону та рульових доріжок на бетонний моноліт; збудовано нові будівлі контрольно-диспетчерського пункту (КДП), стартового командного пункту (СКП) та кілька інших будівель різного призначення, у тому числі будівлю чергової ланки. Після реконструкції аеродром здатний приймати будь-які типи російських військових літаків, включаючи стратегічні бомбардувальники Ту-160. Наказом командувача військ Командування Спеціального призначення з 24 вересня 2007 року аеродром введений в експлуатацію та готовий до прийому та організації польотів державної авіації. Льотний склад авіабази брав активну участь у російсько-білоруських навчаннях «Захід-2009», де відпрацьовували перехоплення повітряних цілей. Крім того, щороку проводяться бойові стрільби на полігонах Ашулук та Ладога. Склад Зараз на авіабазі дислокуються: 790-й винищувальний авіаційний ордена Кутузова полк, на озброєнні якого знаходяться літаки МіГ-31 (дві ескадрильї) та одна ескадрилья на Су-27; 844-й окремий батальйон зв'язку та радіотехнічного забезпечення. З 2007 року є аеродромом спільного базування — окрім військової авіації, тут базується і цивільна — ФДБУ "Спеціальний льотний загін «Росія». Аеродром використовується Президентом РФ та його гостями при прямуванні до резиденції «Вечеря» на Валдаї. 790-й винищувальний авіаційний полк Полк сформований як 69-й «А» винищувальний авіаційний полк у жовтні-листопаді 1941 року в Кіровабаді на базі 69-го винищувального авіаполку (ВАП). 8 березня 1942 року отримав новий номер: 790-й ВАП. На озброєнні мав винищувачі ЛаГГ-3. 15 травня 1942 р. приступив до бойової роботи у складі ВПС 46-ї армії на Закавказькому фронті. Торішнього серпня 1942 увійшов до складу 219-ї бомбардувальної авіаційної дивізії, що діяла на Закавказькому, і з січня 1943 року у Північно-Кавказькому фронті. З квітня 1943 р. діяв у складі 229-ї винищувальної авіадивізії (ВАД). У травні 1944 виведений у тил на переформування, де увійшов до складу 129-ї ВАД. переозброєний винищувачами Ла-5. З 13 жовтня 1944 року і до кінця війни діяв у складі 129-ї ВАД на 3-му Білоруському фронті. Всього за роки війни льотчиками полку здобуто 182 повітряні перемоги. У 1980—1993 роках полк літав літаками МіГ-25. З 1994 року авіаполк поступово переозброївся на винищувачі-перехоплювачі МіГ-31. На час реконструкції авіабази Хотилове у 2006—2008 роках авіаполк був тимчасово перебазований на авіабазу в Дорохові . З переходом новий образ Збройних Сил РФ полк став авіабазою у складі Оперативно-стратегічного командування Повітряно-космічної оборони ВПС, тобто переформованого Командування спеціального призначення. Авіаполк прийняв із Бежецького винищувального авіаційного полку ескадрилью Су-27. А в Бежецьку залишилася комендатура, яка структурно увійшла до складу авіабази Хотилове. 844-й окремий батальйон зв'язку та радіотехнічного забезпечення 844-й окремий батальйон зв'язку та радіотехнічного забезпечення (ОБС РТО) з 1953 року забезпечує польоти 790-го ВАП. Батальйон розпочав своє формування у лютому 1953 року на станції Куженкіно Бологівського району Тверської області. Наразі батальйоном командує гвардії підполковник Сайганов Вадим Олександрович. Організаційно включає відділення зв'язку, РТО, роту РЗА, ТЕЧ і управління. У складі батальйону знаходиться весь комплекс радіотехнічних засобів забезпечення польотів: радіотехнічна система ближньої навігації (РСБН), приводна аеродромна радіостанція (ПАР), стартово-командний пункт (СКП), радіолокаційна система посадки (РСП), світлосигнальне обладнання (ССО) та ін. В останні роки на озброєння надійшли новітні зразки сучасної техніки — СКП «ІКСА», «Transcon» та ін. Катастрофи та інциденти 20 березня 1990 — катастрофа літака МіГ-25ПД, аеродром Хотилове, льотчик старший лейтенант Бабаханов К. А. Метеоумови денні складні, нижній край хмарності 300 м, видимість 3 км, дощ. Льотчик виконував завдання за вправою 19 КБП АПВО ІДД-86 «Повітряний бій зі швидкісною висотною неманевруючою ціллю при зближенні на курсах, що перетинаються». При заході на посадку в умовах значного погіршення погоди на віддаленні 4 км він доповів про прохід дальнього радіомаяка приводу та зоровий контакт зі смугою, прийнявши за неї територію з вогнями підходу, і за 800 м до ЗПС здійснив посадку на два основні колеса. Однак, зрозумівши, що припустився помилки, взяв ручку «на себе» і збільшив оберти двигуна. Літак відійшов від землі, але запасу енергії забракло дотягти до ЗПС. За 300 м до смуги на великих кутах атаки літак зіткнувся з землею, зруйнувався і спалахнув. Льотчик загинув. Причинами катастрофи стали: посадка літака на ґрунт до кінцевої смуги безпеки з подальшим його руйнуванням внаслідок сприйняття льотчиком вогнів підходу за вогні ЗПС; втрата управління екіпажем на передпосадковому плануванні літака та неприйняття ним заходів щодо запобігання ненавмисній посадці. 16 липня 1996 року, катастрофа МіГ-31 180 гв. ВАП (а/б Громово) — екіпаж загинув. О 21 годині 31 хвилині на аеродромі Хотилове екіпаж літака МіГ-31 у складі командира корабля підполковника Ананка В. Ф. та штурмана корабля старшого лейтенанта Левченка К. П. виконував зліт. На розбігу відбулася відмова авіаційної техніки, при сході з ЗПС літак зіткнувся з перешкодою та вибухнув. 1 червня 2005 при посадці під час пробігу по злітно-посадковій смузі у літака МіГ-31 спалахнули обидва двигуни. За командою керівника польотами льотчики катапультувалися. Літак зійшов зі смуги та згорів. Екіпаж, майор Олег Заболотний та капітан Олександр Абушенков, із травмами доставлено до шпиталю. 22 вересня 2020 російський винищувач Су-35С ВКС РФ під управлінням майора Василя Савельєва під час навчального повітряного бою збив інший російський винищувач Су-30М2. Пілот збитого літака відразу катапультувався. 8 квітня 2022 під час виконання планового навчально-тренувального польоту зазнав аварії літак МіГ-31, котрий злетів з аеродрому Хотилове. Винищувач упав у селі Почап, біля озера Біле. Екіпаж катапультувався. Примітки Див. також Список військових аеродромів Росії Посилання 790-й истребительный ордена Кутузова III степени авиационный полк, авиабаза Хотилово - часть 1: Полеты Офіційний щоденник та сайт авіабази, база даних по хотилівцям Хотилове, вид з космосу (з коментарями) Хотилове на супутникових знімках