Russia Today

Russia Today (RT; rusă Россия Сегодня, transliterat: Rossiya Segodnya) este o rețea de televiziune internațională de știri controlată de statul rus. Operează canale de televiziune cu plată și canale gratuite adresate publicului din afara Rusiei, precum și conținut de internet în arabă, rusă, engleză, spaniolă, franceză, germană, portugheză, română și sârbă. RT este marca comercială a „TV-Novosti”, organizație non-profit autonomă, fondată de agenția rusă de știri RIA Novosti pe 6 aprilie 2005. În timpul crizei economice din decembrie 2008, guvernul rus, condus de prim-ministrul Vladimir Putin, a inclus ANO „TV-Novosti” pe lista sa de organizații principale de importanță strategică pentru Rusia. RT a fost descrisă în mod regulat ca un important canal de propagandă pentru guvernul rus și politica sa externă. Academicienii, verificatorii de informații și reporterii de știri (inclusiv unii reporteri RT actuali și foști) au identificat RT ca fiind un furnizor de dezinformare și teorii ale conspirației. În 2012, redactorul-șef al RT, Margarita Simonian, a comparat canalul cu Ministerul Apărării din Rusia. Ea a declarat că acesta „purta un război informațional cu întreaga lume occidentală” în contextul războiului ruso-georgian. RT a fost interzis în Ucraina în 2014, după anexarea Crimeei de către Rusia. În septembrie 2017, RT America a primit ordin să se înregistreze ca agent străin la Departamentul de Justiție al Statelor Unite. În timpul invaziei ruse a Ucrainei, Uniunea Europeană și Canada au interzis oficial RT, iar furnizorii independenți de servicii din peste 10 țări au suspendat difuzarea RT. Site-urile de socializare au blocat link-urile externe către site-ul RT și au restricționat accesul la conținutul RT. Microsoft a eliminat RT din magazinul său de aplicații și a eliminat rezultatele căutării pe Bing, în timp ce Apple a eliminat aplicația RT din toate țările, cu excepția Rusiei. Cu toate acestea, conținutul RT continuă să fie spălat prin intermediul unor site-uri terțe. Pe 16 septembrie 2024, Meta a anunțat că va interzice RT de pe platformele sale, inclusiv Facebook și Instagram, pentru activități de interferență străină. Propagandă Redactorul-șef al RT, Margarita Simonyan, a descris RT ca oferind Rusiei „soft power” și fiind același tip de „instrument” pentru Rusia pe care „BBC sau CNN” îl reprezintă „pentru UK și SUA”. În 2012, ea a declarat că RT a purtat „un război informațional... cu întreaga lume occidentală” în timpul războiului ruso-georgian. Telespectatorii RT tind să recunoască statutul RT controlat de stat și că aleg să urmărească RT pentru selecția sa de știri „non-mainstream” și utilizarea tehnologiei. Ea a afirmat că, dacă RT ar difuza doar „propagandă flagrantă”, nu și-ar păstra publicul. Printre plângerile aduse RT se numără calitatea jurnalismului său și producția generală de „propagandă și dezinformare”. Observatorii au criticat natura controlată de stat a RT ca instrument de propagandă. În 2005, Pascal Bonnamour, șeful departamentului european al Reporteri fără Frontiere, a numit noua rețea anunțată „un alt pas al statului pentru a controla informațiile”. Într-un interviu din 2005, Anton Nosik a spus că crearea RT „seamănă cu campanii de propagandă în stil sovietic”. În 2009, Luke Harding a descris campania publicitară a RT în Regatul Unit ca o „încercare ambițioasă de a crea un nou imperiu global de propagandă post-sovietic”. În Rusia, Andrei Illarionov, fost consilier al lui Vladimir Putin, a numit canalul „cea mai bună mașinărie de propagandă rusească îndreptată către lumea exterioară”. Russia Today a fost acuzată de abordări diferite ale dezinformării: Concentrarea pe „prezentarea unei imagini negative a Statelor Unite și a Occidentului”, mai degrabă decât pe evidențierea directă a „virtuților Rusiei”; Publicarea de teorii ale conspirației despre Occident; Criticarea influenței americane și reprezentarea Rusiei ca o alternativă; Acordarea, în mod normal, a unei libertăți considerabile reporterilor și prezentatorilor și rezervarea controlului strict al mesajului pro-guvernamental rus (propagandă) pentru „subiectele extrem de sensibile”, precum războiul ruso-georgian sau procesul lui Mihail Hodorkovski. Funcționarea, în anumite situații (precum alegerile prezidențiale americane din 2016), ca parte a unui aparat mai amplu de dezinformare al Rusiei, cu scopul de a submina „încrederea publică în procesul democratic” și de a afecta adversarii (precum Hillary Clinton). RT și alte instituții media ruse finanțate de stat difuzează „informații reale, unele publice și altele obținute prin piratare” împreună cu „relatări false” pe care le creează. Acestea sunt „amplificate pe rețelele sociale, uneori de boți care trimit mii de mesaje pe Facebook și Twitter”. Prezentarea de „grupuri de narațiuni concurente și contradictorii care, împreună, creează impresia că adevărul este imposibil de descifrat”. Mesajul principal al RT este că „nu poți avea încredere în mass-media occidentală”. Russia Today pare „dedicată ideii că, după dispariția noțiunii de obiectivitate, toate relatările sunt la fel de adevărate”. Aceasta utilizează o strategie de distribuire a informațiilor false într-un mod „de mare volum, multicanal, rapid, continuu și repetitiv”, fără preocupare pentru consecvență. Chiar dacă spectatorii pot continua să se opună politicii ruse și să îl dezaprobe pe Putin, scopul RT este ca „o parte” din dezinformare să se fixeze în percepțiile publicului și să crească îndoielile acestuia față de instituțiile occidentale. Promovarea unor teme diferite în țări diferite, adesea contradictorii, dar care servesc toate intereselor guvernului rus: prezentarea ca o alternativă liberală în Statele Unite, dar ca principală platformă a partidelor naționaliste aflate în ascensiune în Europa. avertizarea publicului rus cu privire la pericolele COVID-19 și necesitatea măsurilor preventive, în timp ce platformele în limba engleză, germană, franceză, spaniolă și arabă erau inundate cu dezinformare și teorii ale conspirației despre COVID-19. difuzarea de diferite „teme, mesaje și relatări despre evenimente contestate” și, dacă versiunea este „demascată sau nu este bine primită”, trecerea la o explicație nouă (deși nu neapărat mai plauzibilă). Un exemplu îl constituie explicațiile oferite de mass-media rusă cu privire la moartea celor 283 de pasageri și 15 membri ai echipajului în urma doborârii zborului Malaysia Airlines 17 la 17 iulie 2014, în timp ce aeronava survola teritoriul controlat de separatiștii pro-ruși din Ucraina. Inițial, presa rusă (LifeNews) a relatat că separatiștii au doborât cu o rachetă un „avion de transport An-26 al Forțelor Aeriene Ucrainene”, descriind incidentul drept „o nouă victorie a miliției din Donețk”. Ulterior, după ce a devenit clar că era vorba despre un avion civil, au fost avansate diverse teorii prin care armata ucraineană era considerată responsabilă. Una dintre teoriile prezentate și ulterior abandonate de RT susținea că avionul ar fi putut fi doborât de Ucraina într-o tentativă eșuată de asasinare a lui Vladimir Putin, organizată de „susținătorii occidentali” ai Ucrainei (Ruta de zbor a lui Putin se afla la sute de kilometri nord de Ucraina.). Critici La 18 iulie 2014, prezentatoarea Sara Firth a demisionat de la Russia Today, subliniind într-un mesaj postat pe twitter că nutrește un "respect uriaș față de mulți (membri) ai echipei", dar că este "pentru adevăr". Firth și-a anunțat demisia la aproape două ore după ce a scris în alt mesaj, postat tot pe Twitter, că prezentatorii RT "lucrează pentru Putin" și răspândesc "minciuni", într-o conversație cu Polly Boiko, corespondentul RT London. Sara Firth a demisionat din postul de corespondent al Russia Today la Londra după ce a fost nemulțumită de modul în care RT a prezentat prăbușirea avionului Zborului 17 al Malaysia Airlines. Potrivit acesteia, politica RT despre criza din Ucraina este că orice s-ar întâmpla, întotdeauna cea vinovată este Ucraina. Altă prezentatoare RT, Liz Wahl, a criticat și ea în mod public postul, anterior. Dar Wahl a demisionat în direct, declarând că nu poate să suporte un post care "spală acțiunile lui Putin" și care-i cere să "promoveze politica externă rusească". Conform Evenimentul zilei, Russia Today a fost înființată pentru că autoritățile moscovite voiau un mijloc de comunicare în masă. Scopul era să descrie Rusia ca „un altfel de democrație”, și să sublinieze eșecurile Occidentului: inegalități, rasism și abuz de putere. În 2021, jurnalistul german Daniel Lange, angajat de RT DE, a părăsit postul de televiziune în semn de protest față de operațiunea acestuia de spionare a lui Alexey Navalny în timp ce acesta era tratat într-un spital din Germania, după ce a fost otrăvit de FSB. Potrivit lui Lange, misiunea nu a avut nicio legătură cu jurnalismul, deoarece a fost instruit în primul rând să testeze securitatea spitalului, să descrie numărul de puncte de control interne, iar conducerea sa de la RT a indicat clar că informațiile colectate nu vor fi utilizate pentru publicare. Lange a descris, de asemenea, părtinirea relatărilor din RT, unde a fost instruit de editor să selecteze în mod specific imagini care arată „toată mizeria Germaniei”. Note