NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Бедевля

Беде́вля (укр. Бедевля) — село в Тячевском районе Закарпатской области Украины. Административный центр Бедевлянской сельской общины. Население по переписи 2001 года составляло 3971 человек. Занимает площадь 2,958 км². Местный совет: 90561, с. Бедевля. вул. Волошина,18, тел. 3-50-17 (укр.) Основано в 1225 году. Согласно административно-территориальному делению обсласти состоянию на 1996 г. в состав Бедевлянского сельсовета входят территориальные общины сёл Глиняный, Дубровка, Руня. По своему географическому положению село Бедевля относится к центральной зоне Закарпатья и размещается в междуречье Тересвы и Тисы, по правому берегу последней. Недалеко протекают потоки — Глинянский и Монастырский, впадающими в реку, и Брусный, соединяющийся с Тячевцем, впадая в Тису. Высота местности над уровнем моря составляет 240—260 метров. Особенности природно-географических условий определяются горным рельефом. Галерея Примечания Ссылки Бедевля на сайте Верховной рады Украины (укр.). Офіційний вебпортал парламенту України. Дата обращения: 2 октября 2022. Офіційний сайт села Бедевля (укр.). bedevlya.com.ua. Дата обращения: 4 октября 2022. Адміністративно-територіальний устрій Закарпатської області (укр.). Офіційний вебпортал парламенту України. Дата обращения: 4 октября 2022. Архивировано из оригинала 5 февраля 2012 года. Юрий Данилец. К истории православного движения в закарпатском селе Бедевля (рус.). Православие.Ru (13 августа 2009). Дата обращения: 4 октября 2022. Герб Бедевли (Закарпатская область; Украина) (рус.). «Геральдикум» (2 ноября 2009). Дата обращения: 4 октября 2022. Флаг Бедевли (Закарпатская область; Украина) (рус.). Vexillographia.ru (2 сентября 2021). Дата обращения: 2 октября 2022.
Vergu-Mănăilă House

The Vergu-Mănăilă house is the oldest surviving building in Buzău, Romania. An 18th-century boyar's mansion, renovated between 1971 and 1974, it hosts a museum of ethnography and folk art. Notes References Petcu, Gheorghe; Constantin Stan; Doina Ciobanu; Constanţa Tănase; Doina Filoti (2002). Municipiul Buzău. Monografie (in Romanian). Buzău: Editura Alpha. ISBN 9789738054813.
Casa Vergu-Mănăilă

Casa Vergu-Mănăilă este o clădire monument istoric aflată în municipiul Buzău, România. Conacul boieresc a aparținut familiei boierești Vergu. Atestată documentar în 1794, clădirea a fost naționalizată în 1948, și a ajuns în paragină, fiind reconstruită în perioada 1971-1974, pe vechea fundație. Ceea ce vedem astăzi este o restituire arhitecturală, din vechea construcție păstrându-se doar o grindă de la beci. Din 1976, clădirea găzduiește colecția de etnografie și artă populară a Muzeului Județean Buzău. Ca stil arhitectural, clădirea îmbină stilul vechi, popular, cu cel brâncovenesc. Foișorul din fațada principală este o adăugire ulterioară edificării inițiale. Legături externe Călătorie în timp la Casa Vergu-Mănăilă Arhivat în 8 august 2014, la Wayback Machine., 28 septembrie 2010, Eugenia Golub, Ziarul Lumina
Бъля

Бъля (на румънски: Lacul Bâlea) е ледниково езеро от циркус на надморска височина 2040 м, във Фъгърашките планини, окръг Сибиу, Румъния. Дълго е 360 м, широко е 190 м, площта му е 46 508 м2 и е дълбоко 11,35 м. През 1932 г. езерото Бъля, заедно с околна площ от 180 ха са обявени за природозащитен резерват. Езерото Бъля се намира на 77 км от гр. Сибиу, на 68 км от гр. Фъгъраш и на 85 км от гр. Куртя де Арджеш. През лятото езерото може да се достигне със автомобил чрез Трансфъгърашкото шосе, а през останалата част от годината се използва лифт от хижа „Бъля Каскада“ край водопада Бъля. Наблизо се намират езерата Капра, Подрагу Мик, Подрагу Маре, Авриг, Урля и др. През 2006 г. на брега на езерото е открит първият леден хотел в Източна Европа, във формата на иглу, побиращ 16 души. Галерия Източници Външни препратки Balea Lac, Balea Cascada - Tururi virtuale 360 Архив на оригинала от 2009-08-30 в Wayback Machine. Rezervaţia naturală Bâlea Архив на оригинала от 2010-05-15 в Wayback Machine. Lacul Bâlea - Imagini de vară şi de iarnă Lacuri, pârâuri şi trasee în Munţii Făgăraş Архив на оригинала от 2010-03-28 в Wayback Machine. Lacul Bâlea - poze, impresii şi informaţii utile Архив на оригинала от 2019-09-14 в Wayback Machine.
Llac Bâlea

El llac Bâlea (en romanès: Lacul Bâlea o Bâlea Lac, pronunciat [ˈBɨle̯a]; en hongarès: Bilea-tó) és un llac glacial situat a 2.034 m d'altitud a les muntanyes Făgăraș, al centre de Romania, a Cârțișoara, al comtat de Sibiu. Hi ha dos xalets oberts tot l'any, una estació meteorològica i una estació de rescat de muntanya (Salvamont). S'hi pot accedir amb cotxe a la carretera Transfăgărășan durant l'estiu i la resta de l'any amb un telefèric des del xalet "Bâlea Cascadă". El 17 d'abril de 1977 una allau va matar 23 esquiadors reunits a prop del llac; 19 d'aquests eren estudiants de secundària del Col·legi Nacional Samuel von Brukenthal de Sibiu. Aquesta va ser l'allau més mortal de la història de Romania amb el 41è nombre de morts més alt del món. El 2006 es va construir el primer hotel de gel a l'Europa de l'Est a la rodalia del llac. Des de llavors, l'hotel ha obert 15 anys, però no durant la temporada 2019-2020, a causa de les temperatures més altes de l'habitual. Referències
Bâlea

Bâlea (rumunsky Lacul Bâlea) je jezero ledovcového původu v Rumunsku. Nachází se v župě Sibiu (na hranici s župou Argeș) v pohoří Fagaraš, v sedle, jímž prochází transkarpatská silnice 7C (rumunsky Transfăgărășan), západně od hory Moldoveanu a východně od hory Negoiu. Leží v nadmořské výšce 2 034 m. Jeho rozloha činí 4,65 ha, jeho maximální hloubka je 11 m. Vodní režim Z jezera odtéká řeka Bâlea, přítok řeky Cârțișoara, jež ústí do Oltu. Okolí U jezera stojí dvě chaty s celoročním provozem, meteorologická stanice a dům horské služby (Salvamont). V létě je jezero přístupné po silnici, od chaty Bâlea Cascadă k němu vede visutá lanovka. Zajímavosti V roce 2006 byl u jezera vystavěn první ledový hotel ve východní Evropě. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Râul Bâlea na rumunské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bâlea na Wikimedia Commons Chill Out in The Ice Hotel at Balea Lac (anglicky) Galerie
Bâlea-søen

Bâlea-søen (rumænsk: Lacul Bâlea eller Bâlea Lac, pronounced [ˈbɨle̯a] ; ungarsk: Bilea-tó) er en gletsjersø beliggende i 2.034 m højde i Făgăraș Bjergene, i det centrale Rumænien, i Cârțișoara, Sibiu-distriktet. Der er to hytter, der er åbne hele året rundt, en meteorologisk station og en bjergredningsstation (Salvamont). Den er tilgængelig i bil på Transfăgărășan-vejen om sommeren, og resten af året med en svævebane fra "Bâlea Cascadă"-hytten. Den 17. april 1977 dræbte en lavine 23 skiløbere, der var samlet nær søen; 19 af dem var gymnasieelever fra Samuel von Brukenthal National College i Sibiu. Dette var den dødeligste lavine nogensinde i Rumænien, med det 42. højeste dødstal i verden. I 2006 blev det første ishotel i Østeuropa bygget i nærheden af søen. Hotellet har siden da været åbent i 15 år, men var lukket i sæsonen 2019-2020 på grund af højere temperaturer end normalt. Referencer
Bâlea-See

Der Bâlea-See (auch Bulea-See, rumänisch Lacul Bâlea, rumänische Ortsbezeichnung auch Bâlea Lac, ungarisch Bilea-tó) ist ein Gletschersee in den Südkarpaten in Rumänien. Lage Der See liegt im Făgăraș-Gebirge an der Transfogarascher Hochstraße (Transfăgărașan) zwischen den Bergen Negoiu und Moldoveanu, den beiden höchsten Bergen in den rumänischen Karpaten. Der See ist rund 77 Kilometer von Hermannstadt, 68 km von der Stadt Făgăraș und 85 Kilometer von Curtea de Argeș entfernt. Umgebung Die Transfogarascher Hochstraße ist nur im Sommer bis zum Bâlea-See befahrbar. In der übrigen Zeit ist der See nur von Norden her vom Bâlea-Wasserfall (Bâlea Cascada) aus per Seilbahn erreichbar. Die Umgebung des Sees bietet Schneesicherheit bis in den Juni. Neben kleinen Naturpisten rund um die Bâlea-Hütte gibt es auch eine ca. 10 km lange Abfahrt bis zum Bâlea-Wasserfall. Der vom See aus nach Norden hinunterführende Abschnitt der Transfogarascher Hochstraße trägt die Bezeichnung Straße in den Wolken, weil die sich in Serpentinen hinunterwindende Straße manchmal in den Wolken zu enden scheint, die über dem Tal liegen. Bâlea-Hütte und Eishotel Auf einer kleinen Halbinsel im See befindet sich die bewirtschaftete Bâlea-Hütte, die sowohl als beliebtes Ausflugsziel als auch als Stützpunkt für Wanderungen in den umliegenden Bergen dient. Die erste Berghütte wurde 1905 vom Siebenbürgischen Karpatenverein errichtet und im Sommer 1905 eingeweiht. In unmittelbarer Nähe wurde im Winter 2006 das erste Eishotel Osteuropas errichtet. Das in Form eines Iglus erbaute Hotel bietet 16 Personen Platz. Weblinks Website Cabana Bâlea Lac (deutsch, englisch, rumänisch). Cabana Bâlea Lac bei 3x.ro (deutsch, rumänisch). Einzelnachweise
Bâlea Lake

Bâlea Lake (Romanian: Lacul Bâlea, pronounced [ˈbɨle̯a]; Hungarian: Bilea-tó) is a glacier lake situated at an altitude of 2,034 m (6,673 ft) in the Făgăraș Mountains, in central Romania, near Cârțișoara, Sibiu County. There are two chalets opened all year round, a meteorological station, and a mountain rescue (Salvamont) station. The lake is accessible by car via the Transfăgărășan road during the summer, and the rest of the year, access is provided by a cable car from the "Bâlea Cascadă" chalet. On 17 April 1977, an avalanche killed 23 skiers who had gathered near Bâlea lake. Among them, 19 were high school students from the Samuel von Brukenthal National College in Sibiu. This tragic event marked the deadliest avalanche in Romania's history, with the 42nd highest death toll in the world. In 2006, the first ice hotel in Eastern Europe was built in the vicinity of the lake. The hotel has been open for 15 years since its inception, but it did not operate during the 2019–2020 season due to higher than usual temperatures. Climate References External links
Lac Bâlea

Le lac Bâlea est un lac glaciaire situé à 2 040 m d'altitude dans les monts Făgăraș en Roumanie. Il est situé sur le versant nord de la crête des Alpes de Transylvanie et sur le territoire du Județ de Sibiu. Description Le lac Bâlea est le plus vaste lac glaciaire des monts Făgăraș, avec une superficie de près de 4,65 ha. Il est situé en contrebas de la crête des monts Făgăraș qui est la plus haute de Roumanie. Histoire Le lac glaciaire Bâlea s’est formé il y a environ 10 000 ans pendant la dernière période glaciaire. La première cabane Bâlea est érigée en 1904 par l'association alpine de Sibiu Siebenbürgischer Karpatenverein en vue de servir d’abri pour les randonneurs et d’observatoire météorologique. Depuis 1932, la zone entourant le lac a obtenu le statut de réserve scientifique qui permet la préservation du paysage, du lac, de la flore, de la faune alpine en particulier pour les espèces endémiques menacées. Le tourisme s'y est fortement développé avec la construction de 1970 à 1974 de la route Transfăgărășan qui traverse les monts Făgăraș de part en part à proximité du lac ainsi que d'un téléphérique reliant la cascade Bâlea au lac Bâlea depuis 1975. Tourisme Á proximité du lac, on trouve une station météorologique, une station de sauvetage de montagne et le chalet Bâlea à 2 034 m d’altitude faisant office d'hôtel-restaurant d'altitude. En été, le lac est accessible en voiture par la route Transfăgăraș ainsi qu'en téléphérique depuis la cascade Bâlea. Il est le point de départ de nombreux sentiers de randonnée. En hiver, le lac est accessible uniquement par téléphérique. Il est possible de skier à partir du lac Bâlea bien qu'il n' existe pas de domaine skiable à proprement parler, mais uniquement des pentes où se pratique le ski hors-piste (descente depuis le lac jusqu'à la cascade Bâlea). Notes et références Voir aussi Liste des stations de sports d'hiver en Roumanie Liens externes (en) Informations sur le domaine de Lac Balea sur le site ski-in-romania (ro) Informations sur le domaine de Lac Balea sur le site roxy-world (ro) Informations sur le domaine de Lac Balea sur le site skiresorts.ro (ro) Informations sur le domaine de Lac Balea sur le site SkiVirus Webcam Bâlea-See Portail des sports d’hiver Portail des Carpates Portail des lacs et cours d'eau Portail de la Roumanie
Bilea-tó

A Bilea-tó (románul: Bâlea, 1993 előtt románul: Bîlea) a Fogarasi-havasok legnagyobb tengerszeme 2034 m magasságban. Felülete 46 508 m², legnagyobb mélysége 11 m. Mellette halad el a Transzfogarasi út. Szeben megyében, Fogarastól kb. 68, Nagyszebentől kb. 77 kilométerre található. A nagy turistaforgalom és a közeli menedékházak szennyvize miatt a tó egy ideje már teljesen elszennyeződött.[forrás?] A tó körüli hegycsúcsok keletről nyugatra a Netedu-csúcs (2351 m), Vaiuga-csúcs (2443 m), Iezerul Caprei (2417 m), Paltin-csúcs (2399 m), Piscul Balei (~2300 m). 1977 áprilisában lavina keletkezett a tófalon, a Zerge-nyereg (2315 m) irányából, amely 23 embert sodort a tóba és temetett be. 2018-ban a tó mellett jégtemplomot szenteltek fel. Hivatkozások Források Pásztohy Zoltán: Erdély hegyei 13.: Fogarasi-havasok (Pallas-Akadémia Könyvkiadó, Csíkszereda, 2000) További információk Bilea-tó télen, nyáron
Bâleameer

Het Bâleameer (Lacul Bâlea) is een gletsjermeer op 2034 m hoogte in het Făgărașgebergte (Roemenië). Het meer is 's zomers over de weg bereikbaar via de Transfăgărășan, en het hele jaar door met een kabelbaan vanuit Cascada Bâlea. Aan het meer bevindt zich een weerstation. In de buurt van het meer werd in 2006 het eerste ijshotel van Oost-Europa geopend. Externe link Foto's van ijshotel Webcam Bâlea Lac
Bâlea

Bâlea – jezioro polodowcowe w rumuńskich Górach Fogaraskich, położone na wysokości 2034 m n.p.m. Jego powierzchnia wynosi 4,65 ha, maksymalna głębokość 11,35 m. Jezioro leży obok północnego skraju tunelu przecinającego na wysokości 2027 m n.p.m. łańcuch górski z północy na południe, około 13 kilometrów na południe od miejscowości Cârțișoara, gdzie zaczyna się przecinająca Góry Fogaraskie Szosa Transfogaraska, ok. 2 km na północny wschód od szczytu Laițel (2390 m n.p.m.) i ok. 3 km na północny wschód od drugiego pod względem wysokości szczytu Rumunii, Negoiu (2535 m n.p.m.) Nad jeziorem znajdują się dwa całoroczne schroniska turystyczne i stacja meteorologiczna, wokół jeziora rozciąga się rezerwat przyrody (flory i fauny oraz geomorfologiczny i hydrologiczny) o łącznej powierzchni 180 ha. Nad jeziorem, w sezonie zimowym 2005/2006, powstał pierwszy w tej części Europy hotel zimowy z lodu i śniegu. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Hotel lodowy Bâlea
Lacul Bâlea

Lacul Bâlea este un lac glaciar (format în circ glaciar) situat la o altitudine de 2034 m, în Munții Făgăraș, Județul Sibiu. Dimensiunile lacului sunt: 360 m în lungime, suprafața de 46508 m2 și adâncimea de 11,35 m. În anul 1932 lacul Bâlea și o suprafață de circa 4.7 ha în jurul lacului au fost declarate rezervație naturală. Cea mai veche atestare a unei ascensiuni în acest masiv a fost consemnată de către doctorul G. Lindner în jurul anului 1700, în regiunea Bâlea-Valea Doamnei. Înainte de anul 1750 o nouă mențiune precizează prezența în zonă a căpitanului Jacob Zultner, cu scopuri geografice și legate de trasarea graniței. Un rol important în promovarea turismului l-a avut în această zonă Societatea Carpatină a Transilvaniei (SKV) – Siebenbürgischer Karpatenverein – înființată la Sibiu în anul 1880. SKV a construit mai multe drumuri de acces în munte, a efectuat un număr important de marcaje și a organizat numeroase ascensiuni de vară și iarnă, multe dintre ele în premieră. În anul 1975, pentru facilitarea accesului la cabană și la traseele de creastă, s-a amenajat linia de telecabină. Lacul Bâlea se află la circa 77 km de la orașele Sibiu, 68 km Făgăraș și 85 km de la Curtea de Argeș. În timpul verii se poate ajunge cu automobilul, pe drumul Transfăgărășan, iar în restul timpului cu telecabina, de la cabana Bâlea Cascadă din apropierea cascadei Bâlea. În Munții Făgăraș se mai află și lacurile Capra, Podrăgel, Podragu, Avrig, Urlea, etc. În anul 2006 a fost construit în apropierea lacului Bâlea primul hotel de gheață din Europa de Est în forma unui iglu de 16 locuri. Acesta se construiește în fiecare an, în timpul iernii, în perioada ianuarie - martie, din blocurile de gheață luate din lacul Bâlea. Clima Note Vezi și Valea Bâlii Cabana Bâlea Lac Legături externe Bâlea Lac, Bâlea Cascadă Arhivat în 30 august 2009, la Wayback Machine. — tururi virtuale 360° Rezervația naturală Bâlea Arhivat în 15 mai 2010, la Wayback Machine. Lacul Bâlea — imagini de vară și de iarnă Cabana Bâlea Regina de la Bâlea, 25 iunie 2005, Ioana Moldoveanu, Jurnalul Național VIDEO FOTO Vacanță de poveste în inima Făgărașilor. Drumeție la Bâlea Lac și Cârțișoara, satul lui Badea Cârțan și al gangsterului Ironim Budac, 30 august 2013, Ramona Găină, Adevărul Bâlea Lac și Bâlea Cascadă Arhivat în 18 octombrie 2019, la Wayback Machine.
Szent Mihály és Gábriel arkangyalok fatemplom (Kisderzsida)

A kisderzsidai Szent Mihály és Gábriel arkangyalok fatemplom műemlékké nyilvánított épület Romániában, Szilágy megyében. A romániai műemlékek jegyzékében az SJ-II-m-A-05047 sorszámon szerepel. Története Leírása Hivatkozások Források "Lista monumentelor istorice: Județul Sălaj" (PDF). Ministerul Culturii. 2015. Hozzáférés: 2017. január 28..
Wooden Church, Sighetu Silvaniei

The Wooden Church (Romanian: Biserica de lemn din Sighetu Silvaniei) is a church in Sighetu Silvaniei, Romania, built in 1632 in Sălăjeni, Sălaj. Bibliography Cristache-Panait, Ioana (17 August 1978). „Biserica Sf. Arhangheli Mihail și Gavril din Sighetu Silvaniei”. Monumente istorice bisericești din Eparhia Ortodoxă Română a Oradei. Biserici de lemn: 391, Oradea. Studii regionale Cristache-Panait, Ioana (17 August 1971). „Bisericile de lemn din Sălaj”. Buletinul Monumentelor Istorice 1971 (1): 31–40. Ghergariu, Leontin (17 August 1973). „Meșterii construcțiilor monumentale de lemn din Sălaj”. AMET 1971-73: 255–273, Cluj. Godea, Ioan (17 August 1996). Biserici de lemn din România (nord-vestul Transilvaniei). București: Editura Meridiane. ISBN 973-33-0315-1 References External links Sighetu Silvaniei, Wooden church
Szent Mihály és Gábriel arkangyalok fatemplom (Szilágysziget)

A Szent Mihály és Gábriel arkangyalok fatemplom műemlékké nyilvánított épület Romániában, Szilágy megyében. A romániai műemlékek jegyzékében az SJ-II-m-B-05113 sorszámon szerepel. Története Leírása Hivatkozások Források "Lista monumentelor istorice: Județul Sălaj" (PDF). Ministerul Culturii. 2015. Hozzáférés: 2017. január 28..
Biserica de lemn din Sighetu Silvaniei

Biserica de lemn din Sighetu Silvaniei se află în localitatea omonimă din județul Sălaj. După istoricul Petri Mór biserica ar data din 1632 și conform tradiției ar fi adusă din satul Sălăjeni. Biserica se află pe noua listă a monumentelor istorice sub codul LMI: SJ-II-m-B-05113. Istoric și trăsături Într-un act al parohiei Sighetu Silvaniei s-a găsit o afirmație, potrivit căreia, biserica de lemn ar fi fost dăruită sătenilor de către baronul Zvinghi Gheza, din Supuru de Jos, județul Satu Mare, la intervenția proprietarului satului, Kemeni Arpad. Conform acestei ipoteze, biserica ar fi fost adusă aici în anul 1875. Biserica a fost folosită pentru serviciul liturgic până în anul 1995, când a fost terminată biserica nouă. Desele restaurări au dus la înlocuirea bârnelor mâncate de vreme și au alterat într-o oarecare măsură forma inițială, fără a-i modifica însă planimetria. În perioada 1950-1952, biserica a fost tencuită în interior, ceea ce a dus la acoperirea picturii. Planul este format din pronaos, naos și absida altarului pătrată, decroșată. Este construită din cununi de bârne orizontale, încheiate în cheotori drepte. Turnul este delimitat prin scânduri, terminate în partea de jos cu elemente decorative, realizate prin traforare. Prispa de pe latura de sud a bisericii de lemn este simplă, ca și stâlpii care o mărginesc. Îmbinarea contrafișelor, frumos modelate, a rămas cea originală, în cuie de lemn. Pronaosul este tăvănit, iar naosul și altarul sunt acoperite de o boltă semicilindrică. Datorită proporțiilor reduse ale construcției, sunt doar două uși de trecere spre altar. Note Bibliografie Studii monografice Cristache-Panait, Ioana (1978). „Biserica Sf. Arhangheli Mihail și Gavril din Sighetu Silvaniei”. Monumente istorice bisericești din Eparhia Ortodoxă Română a Oradei. Biserici de lemn: 391, Oradea. Studii regionale Cristache-Panait, Ioana (1971). „Bisericile de lemn din Sălaj”. Buletinul Monumentelor Istorice. 1971 (1): 31–40. Ghergariu, Leontin (1973). „Meșterii construcțiilor monumentale de lemn din Sălaj”. AMET. 1971-73: 255–273, Cluj. Godea, Ioan (1996). Biserici de lemn din România (nord-vestul Transilvaniei). București: Editura Meridiane. ISBN 973-33-0315-1. Vezi și Sighetu Silvaniei, Sălaj Imagini Legături externe CIMEC
Museo de la Aldea del Banato

El Museo de la Aldea del Banato (en rumano: Muzeul Satului Bănățean), es un museo etnográfico situado al aire libre en la ciudad de Timișoara fundado por Ioachim Milo en 1928. Este museo es el único de todos los museos etnográficos que tratan el estilo arquitectónico rural rumano que consta de centro cívico, formado por el edificio del ayuntamiento, la iglesia, la escuela y la casa de la cultura en las que se desarrollan la mayoría de las actividades culturales educativas y científicas que se hacen en el museo. En la plaza cívica, el principal escenario al aire libre, se desarrollan en verano cada domingo "la hora de la aldea", un espectáculo etno-folclórico. Referencias Enlaces externos DCCPNJ Timiș (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última). Museo Satului Bănățean de Timișoara
Șugag Dam

The Șugag Dam is a large hydroelectric dam on the river Sebeș situated in Romania. It creates the reservoir Lake Tău Bistra. The project was started and finished in the 1980s and it was made up by the construction of a double arched concrete dam measuring 78 m (256 ft) high. The facility generates power by utilizing two turbines, totalling the installed capacity to 150 MW, and generating 260 GWh of electricity annually. See also List of power stations in Romania External links Description (in Romanian)
Barrage de Șugag

Le barrage de Șugag est un grand barrage hydroélectrique sur la rivière Sebeș situé en Roumanie. Il crée le réservoir du lac Tău Bistra. Le projet a commencé et s'est terminé dans les années 1980 et il a été constitué par la construction d'un barrage en béton à double voûte mesurant 78 mètres de haut. L'installation produit de l'électricité en utilisant deux turbines, totalisant la capacité installée à 150 MW, et générant 260 GWh d'électricité par an. Voir aussi Énergie en Roumanie Hydroélectricité en Roumanie Liens externes Description (en Roumain) Portail des énergies renouvelables Portail des lacs et cours d'eau Portail des barrages Portail de la Roumanie Portail de l’Union européenne
Illa Șimian

L'illa Șimian (en romanès: Insula Șimian; en serbi: Šimijan) és una illa fluvial al riu Danubi, que pertany a Romania, just aigües avall de la ciutat de Turnu Severin i amb vista a la ciutat de Șimian. L'illa és la llar de la reconstruïda fortalesa que es va traslladar des de la històrica illa Ada Kale, quan era a punt de ser submergida per tal de construir les Porta de Ferro I durant la construcció d'una presa l'any 1968. Per aquesta raó, també és coneguda com la "nova Ada Kale", tot i que l'ambiciós pla de reassentament mai no fo completat. Durant la construcció del pont de Trajà, al segle II d. C., l'illa va servir de base natural per a la divisió de les preses d'aigua. Referències
Șimian (island)

Șimian (Serbian: Šimijan) is a river island on the Danube belonging to Romania, located just downstream of the city of Turnu Severin and overlooking the town of Șimian. The island is home to a reconstructed fortress that was relocated from the historic Ada Kaleh island, when it was threatened by the construction of the Iron Gate I dam in 1968. For that reason, it is also known as the "New Ada Kaleh", although the ambitious resettlement plan has never been fully completed. During the construction of Trajan's Bridge in the 2nd century AD, the island served as a natural base for water-dividing dams. References External links "Photo tour from the "New Ada Kaleh"". Archived from the original on 2007-05-16. Retrieved 2010-08-30.