NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Revolution Square, Bucharest

Revolution Square (Romanian: Piața Revoluției) is a square in central Bucharest, on Calea Victoriei. Known as Palace Square (Romanian: Piața Palatului) until 1989, it was renamed after the Romanian Revolution of December 1989. The former Royal Palace (now the National Museum of Art of Romania), the Athenaeum, the Athénée Palace Hotel, the University of Bucharest Library and the Memorial of Rebirth are located here. The square also houses the building of the former Central Committee of the Romanian Communist Party (from where Nicolae Ceaușescu and his wife fled by helicopter on 22 December 1989). In 1990, the building became the seat of the Senate and since 2006 it houses the Ministry of Interior and Administrative Reform. Prior to 1948, an equestrian statue of King Carol I of Romania stood in the square. Created in 1930 by the Croatian sculptor Ivan Meštrović, the statue was destroyed in 1948 by the Communists, who never paid damages to the sculptor. In 2005, the Romanian Minister of Culture decided to recreate the destroyed statue from a model that was kept by Meštrović's family. In 2007, the Bucharest City Hall assigned the project to the sculptor Florin Codre. The statue's design, inspired by Meštrović's model, has been accused of plagiarism. The statue was unveiled in December 2010. In August 1968 and December 1989, the square was the site of two mass meetings which represented the apogee and the nadir of Ceaușescu's regime. Ceaușescu's speech of 21 August 1968 marked the highest point in Ceaușescu's popularity, when he openly condemned the Soviet invasion of Czechoslovakia and started pursuing a policy of independence from Kremlin. Ceaușescu's speech of 21 December 1989 was meant to emulate the 1968 assembly and presented by the official media as a "spontaneous movement of support for Ceaușescu", erupting into the popular revolt which led to the end of the regime. Image gallery References
Place de la Révolution (Bucarest)

La place de la Révolution (en roumain : Piața Revoluției), est une place située dans le centre-ville de Bucarest. Situation Située en bordure de l'avenue de la Victoire, la place présente une forme allongée selon un axe nord-sud. Elle est limitée au nord par la place Georges Enesco, où s'élève l'Athénée roumain. Monuments La place de la Révolution est entourée par plusieurs bâtiments historiques dont le musée national d'art de Roumanie qui occupe l'ancien Palais royal et la bibliothèque de l'université de Bucarest. Devant celle-ci s'élève la statue du roi Carol Ier, reconstruite en 2005 par le ministère de la Culture. Enfin, le Mémorial de la Renaissance se dresse dans la partie sud de la place, face au bâtiment du ministère de l'Intérieur, qui abritait le siège du comité central du Parti communiste. Histoire Appelée à l'origine place du Palais (Piața Palatului), puisque située en face du Palais royal, elle prend le nom de place Gheorghe Gheorghiu-Dej à l'époque communiste. La statue équestre de Carol Ier, élevée en 1939 en face du palais, est détruite par les communistes lors de la proclamation de la République socialiste de Roumanie en décembre 1947. La place est au cœur des combats lors de la Révolution roumaine de 1989 qui renverse le régime de Nicolae Ceaușescu. Elle est rebaptisée peu après place de la Révolution. Articles connexes Liste des places de Bucarest Portail de Bucarest
Piazza della Rivoluzione (Romania)

Piazza della Rivoluzione (in romeno Piața Revoluției) è una piazza situata nel centro della città di Bucarest lungo Calea Victoriei. Nota come Piața Palatului (Piazza del Palazzo) fino al 1989, la piazza fu rinominata in seguito alla Rivoluzione romena del dicembre dello stesso anno. Edifici e monumenti Si affacciano sulla piazza il Palazzo Reale (oggi sede del Museo nazionale d'arte della Romania), l'Ateneo rumeno, l'Athénée Palace Hotel e la Biblioteca centrale universitaria. La piazza ospita anche l'edificio dell'ex Comitato Centrale del Partito Comunista Romeno dal quale Nicolae Ceaușescu e sua moglie fuggirono in elicottero il 22 dicembre 1989. Nel 1990 l'edificio divenne la sede del Senato e, dal 2006, ospita il Ministero dell'Interno e della Riforma Amministrativa. Il monumenti della piazza includono il Memoriale della Rinascita e la statua equestre di Carlo I di Romania (riproduzione del 2010 della statua originale del 1930, andata distrutta nel 1948). Galleria d'immagini Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sulla piazza della Rivoluzione Collegamenti esterni (EN) Revolution Square / Republic Square, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Piața Revoluției

Piața Revoluției este o piață din București, aflată în Sectorul 1, denumită tradițional Piața Palatului și Piața Republicii până la Revoluția Română din 1989. Anterior, în perioada comunistă, purtase și numele de Piața Gheorghe Gheorghiu-Dej. Piața este flancată de o serie de clădiri importante, între care: Palatul Regal din București (care adăpostește Muzeul de Artă), Ateneul Român, Palatul Fundației Universitare Carol I (care adăpostește Biblioteca Centrală Universitară, Palatul Ministerului de Interne, Biserica Kretzulescu, hotelul Athénée Palace Hilton. În piață se află câteva monumente de for public: Statuia ecvestră a Regelui întemeietor Carol I, Monumentul lui Iuliu Maniu, Monumentul lui Corneliu Coposu, Memorialul Renașterii. Evenimente istorice legate de Piața Revolutiei Marea manifestație anticomunistă și pro-monarhistă a tineretului din București, din 8 noiembrie 1945 (de praznicul Sfinților Arhangheli Mihail și Gavriil, ziua de nume a Majestății Sale Regelui Mihai I al României), reprimată prin violențe și arestări „în stilul mineriadelor” de după 1990 Revoluția Română din 1989, după data de 21 decembrie Note Legături externe Video live: Piața Revoluției Arhivat în 8 ianuarie 2018, la Wayback Machine. „Părintele“ monumentului din Piața Revoluției despre poreclele date de bucureșteni: „Un vidanjor nu poate să vadă decât ce utilizează, din păcate“, 8 mai 2013, Cristina Răduță, Adevărul Cea mai urîtă piață, 21 iunie 2008, Razvan Barbulescu, Jurnalul Național
Mohos-tőzegláp

A Mohos-tőzegláp (románul Tinovul Mohoş) Erdélyben, a Hargita megyei Csíkkozmás község területén található. A Csomád-hegység egyik krátermaradványában fekszik 1050 méter magasságban. A kráter átmérője 800 méter, területe 80 hektár. A tőzeg vastagsága tíz méter, mennyisége körülbelül 3 millió köbméter. Kialakulása Az egykori Mohos-tó vize eltűnt, csak sűrű növényzettel, főleg tőzegmohával benőtt láp maradt utána. A tó eltűnése az Oltba folyó Veres-patak regresszív eróziójának és a hordalékfölddel való feltöltődésének tulajdonítható. Növényzet Itt található Erdély egyetlen, a kainozoikumi eljegesedésből visszamaradt rovaremésztő növénye, a kereklevelű harmatfű (Drosera rotundifolia). A Mohosban élő, jégkorszakból származó reliktum növények szigorúan védettek. További növényfajok: tarka tőzegmoha, erdeifenyő, mámorka, lápi álszittyó, közönséges tőzegrozmaring, hüvelyes gyapjúsás, vörös áfonya, fekete áfonya, tőzegáfonya. A tőzegláp és a Szent Anna-tó területén alakították ki a Mohos Természetvédelmi Területet. Lásd még Lúcs-tőzegláp Források Hargita megye útikönyve (Csíkszereda, 1973) O. Udriste: Tusnad (Meridiane Könyvkiadó, Bukarest, 1967) Külső hivatkozások A Mohos tőzegláp Térkép Archiválva 2016. március 10-i dátummal a Wayback Machine-ben
Tinovul Mohoș

Tinovul Mohoș este o arie protejată de interes național ce corespunde categoriei a IV-a IUCN (rezervație naturală de tip floristic și faunistic), situată în județul Harghita, pe teritoriul administrativ al comunei Cozmeni. Amplasare Rezervația naturală se află într-unul dintre craterele Masivului Ciomatu - prelungirea extrem sudică a lanțului vulcanic al Munților Harghitei, în sud-vestul satului Lăzărești și imediat în apropierea Lacului Sfânta Ana. Geologie Primul care a erupt a fost craterul cu tinovul, ulterior acesta s-a liniștit și în el s-a format un lac. Ceva mai târziu a erupt și prin craterul de alaturi și cenușa aruncată a ajuns în mare parte în lac pe care l-a cam colmatat și a favorizat dezvoltarea mușchiului de turbă. Momentan din luciul inițial de apă au rămas numai 17 ochiuri. Stratul de turbă este gros de 10 până la un maxim de 20 de metri, grosimea lui fiind suficient de atractivă, în așa fel încât, pe vremea regimului comunist să se încerce exploatarea acesteia. Din cauza turbei apa tinovului este aproape neagră. În zonă se mai află câteva tinoave similare mai mici, cum ar fi Tinovul Bufnitor (Buffagó) situat în craterul Muntelui Puturosu și Tinovul Hámmas situat pe valea pârâului Jombor. Floră și faună Suprafață protejată este de 240 ha din care mlaștina propriuzisă are 80 ha și reprezintă o mlaștină oligotrofă. Rezervația suprapusă sitului Natura 2000 - Tinovul Mohoș - Lacul Sf. Ana se află la o altitudine de 1050 m și adăpostește vegetație forestieră alcătuită în mare parte de pin silvestru (Pinus sylvestris), specii de mesteacăn pitic (Betula nana) și mesteacăn pufos (Betula pubescens). La nivelul ierburilor vegetează mai multe specii floristice de turbărie printre care: roua cerului (Drosera rotundifolia), specii de rogozuri (Carex nigra, Carex echinata), ruginare (Andromeda polifolia), ligularia (Ligularia sibirica) sau bumbăcăriță (Eriophorum vaginatum). Fauna este constituită din specii de păsări, reptile și batracieni. Acces Deplasarea în rezervație se face numai în grupuri, pe o pasarelă de lemn care duce la două dintre ochiurile de apă care au mai rămas din vechiul lac și în prezența unui ghid desemnat. Vezi și Rezervație naturală Lista rezervațiilor naturale din județul Harghita Lista rezervațiilor naturale din România Legături externe Trasee turistice în zona Lacului Sfânta Ana Arhivat în 6 octombrie 2011, la Wayback Machine. Turist la Tinovul Mohoș Tinovul Mohoș - opinii și imagini Tinovul Mohoș în imagini Arhivat în 18 ianuarie 2012, la Wayback Machine. Note Galerie
Крецулеску (църква)

Църквата „Крецулеску“ (на румънски: Biserica Creţulescu или Biserica Kretzulescu) е православен храм в центъра на румънската столица Букурещ. Строена е през 18 век в стила Брънковяну и се намира в идеалния център на Букурещ, в близост до Националната художествена галерия. История Църквата е построена в периода 1720–1722 година под ръководството на болярина Йордаке Крецулеску и неговата съпруга Сафра – дъщерята на княз Константин Брънковяну, откъдето носи и името си. Първоначално екстериорът на църквата е бил богато зографисан, но след направената ѝ реставрация през 1935–1936 година той е заменен с тухлена фасада. От оригиналната външна зография са запазени само фреските в притвора на църквата. Интериорната украса на православния храм е дело на художника Георге Татареску и датира от 1859–1860 година. По време на земетресението в Букурещ от 1940 година Крецулескувата църква е сериозно повредена. Нанесените ѝ щети са възстановени в следващите 1942–1943 година. В първите дни на комунистическия режим има предложение църквата да бъде съборена, но благодарение на застъпничеството на архитект Хенриет Делавранча-Джибори тя е запазена. Крецулескувата църква е повреждана в резултат на земетресението във Вранча от 1977 и по време на Румънската революция от 1989 година. Отстрани на църквата днес има мемориален бюст на румънския политик Корнелиу Копоску. Галерия Външни препратки „Biserica Kretzulescu“ ((ro)) „Туристически обекти в Букурещ – Крецулескувата църква“ ((en))
Església Kretzulescu

L'Església Kretzulescu (en romanès: Biserica Kretzulescu o Crețulescu) és una església ortodoxa oriental al centre de Bucarest (Romania). Construïda seguint l'estil Brâncovenesc, es troba a Calea Victoriei, núm. 45A, en un dels racons de la plaça de la Revolució, al costat de l'antic Palau Reial de Bucarest. L'església va rebre l'encàrrec entre el 1720 i 1722 del boiar Iordache Crețulescu i la seva dona Safta, filla del príncep Constantin Brâncoveanu. Originàriament, l'exterior estava pintat, però des de les obres de restauració realitzades el 1935 i 1936 (sota la supervisió de l'arquitecte Ștefan Balș), la façana és de maó. Els frescos del porxo daten de l'estructura original, mentre que els frescos interiors van ser pintats per Gheorghe Tattarescu entre el 1859 i 1860. L'església, danyada durant el terratrèmol de novembre de 1940, es va reparar entre 1942 i 1943. Als primers dies del règim comunista, l'església de Kretzulescu estava prevista per a la demolició, però es va salvar a causa dels esforços d'arquitectes com Henriette Delavrancea-Gibory. Es van produir més reformes després del terratrèmol de Bucarest de 1977 i la Revolució de 1989. Al costat de l'església ara hi ha un bust commemoratiu de Corneliu Coposu. Vegeu també Palau Crețulescu Referències Enllaços externs "Llocs per visitar a Bucarest - Església Cretulescu"
Kretzulescu Church

Kretzulescu Church (Romanian: Biserica Kretzulescu or Crețulescu) is an Eastern Orthodox church in central Bucharest, Romania. Built in the Brâncovenesc style, it is located on Calea Victoriei, nr. 45A, at one of the corners of Revolution Square, next to the former Royal Palace. The church was commissioned in 1720–1722 by the boyar Iordache Crețulescu and his wife Safta, a daughter of prince Constantin Brâncoveanu. Originally, the exterior was painted, but since the restoration work done in 1935–1936 (under the supervision of architect Ștefan Balș), the façade is made of brick. The frescoes on the porch date from the original structure, while the interior frescoes were painted by Gheorghe Tattarescu in 1859–1860. The church, damaged during the 1940 Vrancea earthquake, was repaired in 1942–1943. In the early days of the communist regime, Kretzulescu Church was slated for demolition, but was saved due to efforts of architects such as Henriette Delavrancea-Gibory. More renovations took place after the Bucharest earthquake of 1977 and the Revolution of 1989. To the side of the church now stands a memorial bust of Corneliu Coposu. See also Crețulescu Palace Gallery External links "Places to visit in Bucharest – Crețulescu Church"
Iglesia Kretzulescu

La iglesia Kretzulescu (en rumano: Biserica Kretzulescu: o Crețulescu) es una iglesia ortodoxa oriental situada en el centro de Bucarest central, Rumanía. Construido en estilo Brâncovenesc, está localizado en el nr. 45 de Calea Victoriei, en una de las esquinas de la Plaza de la Revolución, junto al antiguo Palacio Real. La iglesia la encargó entre 1720–1722 el boyar Iordache Crețulescu y su mujer Safta, hija del príncipe Constantin Brâncoveanu. Originalmente, el exterior estuvo pintado, pero desde el trabajo de restauración realizado entre 1935–1936 (bajo la supervisión de arquitecto Ștefan Balș), la fachada es de ladrillo. Los frescos del porche son originales, mientras que los frescos del interior fueron realizados por Gheorghe Tattarescu entre 1859–1860. La iglesia, dañada durante el terremoto de noviembre de 1940, se reparó entre 1942–1943. En los comienzos del régimen comunista, se planeó la demolición de la iglesia Kretzulescu, pero se salvó gracias a los esfuerzos de arquitectos como Henriette Delavrancea-Gibory. También se realizaron trabajos de renovación tras el terremoto de Bucarest de 1977 y la Revolución de 1989. Junto a la iglesia hay un busto conmemorativo de Corneliu Coposu. Galería Enlaces externos "Sitios para visitar en Bucarest - Iglesia Kretzulescu"
Église Crețulescu

L'église Crețulescu ou église Kretzulescu (en roumain : Biserica Kretzulescu ou Biserica Crețulescu) est une église orthodoxe du centre de Bucarest, en Roumanie. Construite dans le style Brancovan, elle est située sur l'avenue de la Victoire, à un angle de la place de la Révolution, près de l'ancien Palais royal. L'église a été commandée en 1720-1722 par le boyard Iordache Crețulescu et son épouse Safta, une fille du prince Constantin Brancovan. À l'origine, l'extérieur était peint, mais depuis la restauration de 1935-1936, réalisée sous la supervision de l'architecte Ștefan Balș, la façade est faite de briques. Les fresques sur le porche remontent à la structure d'origine, tandis que les fresques intérieures ont été peintes par Gheorghe Tattarescu en 1859-1860. L'église, endommagée pendant le tremblement de terre de novembre 1940, a été réparée en 1942-1943. La destruction de l'église fut planifiée lors des débuts de la République socialiste de Roumanie, mais l'église fut sauvée grâce aux efforts d'architectes comme Henriette Delavrancea-Gibory. D'autres rénovations ont eu lieu après le tremblement de terre de 1977 et la révolution de 1989. À côté de l'église se trouve maintenant un buste de Corneliu Coposu. Notes et références Liens externes Portail de la Roumanie Portail de l’architecture chrétienne Portail du christianisme orthodoxe
Chiesa Crețulescu

La chiesa Crețulescu (in romeno Biserica Crețulescu o Kretzulescu) è una chiesa ortodossa di Bucarest. Si trova sulla Calea Victoriei (viale della Vittoria) nel centro della città, ad un angolo della piața Revoluției (piazza della Rivoluzione), presso il Palazzo Reale che accoglie il Museo nazionale d'arte della Romania. Storia e descrizione La chiesa fu costruita negli anni 1720-1722 dal boiardo Iodarche Crețulescu e da sua moglie Safta, figlia del principe Constantin Brâncoveanu, nello stile Brâncoveanu. Crețulescu era da poco tornato dall'esilio a Istanbul, dopo aver assistito nel 1714 alla decapitazione del suocero e dei suoi figli maschi (15 agosto, giorno dell'Assunzione di Maria). La chiesa venne dedicata a Maria Assunta e ai santi arcangeli Michele e Gabriele. Nel 1815 e ancora nel 1859-60 la chiesa venne ristrutturata con modifiche in stile neoclassico per armonizzarla con gli edifici della piazza. Si apportarono modifiche soprattutto agli elementi decorativi: venne intonacato l'esterno e chiuse le arcate del portico, le finestre vennero ingrandite, alcune delle colonne interne erano state soppresse e venne rifatta l'iconostasi. Gli affreschi del portico appartengono alla fase originaria, con raffigurazioni dell'Apocalisse, mentre all'interno gli affreschi vennero sostituiti, nel 1859-60, con dipinti ad olio opera del pittore Gheorghe Tattarescu. In origine anche gli esterni erano dipinti. Tra il 1933 e il 1939 la Commissione dei monumenti storici ripristinò la chiesa nelle forme originarie a cura dell'architetto Ștefan Balș: furono ripristinati gli elementi decorativi distrutti con frammenti originali, le torri furono ricostruite secondo il modello delle chiese dell'epoca e gli affreschi interni sono stati, per quanto possibile, ripristinati alla fase originaria. Si tolse l'intonacatura e la facciata ritornò in mattoni a vista. La chiesa venne danneggiata da un terremoto nel novembre del 1940 e fu riparata negli anni 1942-1943. All'inizio del regime comunista si pensò di demolirla, ma venne salvata grazie agli sforzi di architetti come Henriette Delavrancea-Gibory. Fu nuovamente danneggiata a causa terremoto del 1977 e della Rivoluzione del 1989. La chiesa ospita un candelabro in bronzo smaltato eseguito nel 1873 a Parigi (Barbedienne) ed icone della collezione di Emil C. Crețulescu. A lato della chiesa si trova un monumento con il busto di Corneliu Coposu. Galleria d'immagini Note Voci correlate Chiesa ortodossa rumena Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sulla chiesa Kretzulescu Collegamenti esterni (RO) Sito ufficiale, su crestinortodox.ro. (EN) Chiesa Crețulescu, su Structurae.
Kretzulescukerk

De Kretzulescukerk (Roemeens: Biserica Kretzulescu of Crețulescu) is een Oosters-orthodoxe kerk in het centrum van Boekarest, Roemenië. De kerk is gebouwd in de Brâncovenesc-stijl, een stijl die populair was gedurende de Roemeense renaissance. De kerk is gelegen aan de Calea Victoriei, op een hoek van het plein van de revolutie. De bouw van de kerk begon in 1720 in opdracht van Crețulescu. Tijdens de aardbeving van 1940 raakte de kerk ernstig beschadigd, waarna deze in 1942 werd hersteld. Hoewel de communisten de kerk in eerste instantie wilden slopen, nadat zij de macht gegrepen hadden, is dat dankzij inspanningen van verscheidene architecten niet gebeurd. Ook na de aardbeving van 1977 en de revolutie van 1989 werd de kerk gerestaureerd. Galerij
Cerkiew Kretzulescu

Cerkiew Kretzulescu (alternatywna pisownia: Crețulescu) – cerkiew prawosławna w centrum Bukaresztu, ufundowana przez bojara Crețulescu i jego żonę Saftę, wzniesiona w latach 1720–1722 w stylu brynkowiańskim. Wewnątrz znajdują się freski wykonane w latach 1850–1859 przez Gheorghe Tattarescu. Pierwotnie malowana była również na zewnątrz, ale po renowacji przeprowadzonej w latach 1935–1936 pozostawiono elewacje z czerwonej cegły. Poważnie uszkodzona podczas trzęsienia ziemi w 1940, wyremontowana trzy lata później. W początkach rządów komunistycznych planowano jej rozbiórkę, ale dzięki wstawiennictwu architektów takich jak Henriette Delavrancea-Gibory (1894–1987) zdecydowano się jednak ją zachować. Po trzęsieniu ziemi w 1977 ponownie przeszła poważny remont, a kolejny już po rewolucji rumuńskiej 1989 roku. Uwagi Linki zewnętrzne Biserica Kretzulescu Places to visit in Bucharest – Cretulescu Church
Biserica Kretzulescu

Biserica Crețulescu, cunoscută și sub grafia Biserica Kretzulescu este un lăcaș de cult ortodox din București. Istoric Biserica Crețulescu, considerată unul din cele mai valoroase monumente de arhitectură ale orașului de la sfârșitul perioadei brâncovenești, a fost ridicată în anii 1720 -1722 prin grija marelui logofăt Iordache Crețulescu și a soției sale Safta, una din fiicele domnitorului Constantin Brâncoveanu. Marele logofăt a construit în vecinătatea bisericii și un han, nu numai pentru că așa se obișnuia în aceea vreme, dar și pentru faptul că aici se afla, pe atunci, bariera de nord a orașului, pe "ulița cea mare" sau "Podul Mogoșoaiei", în locul numit pe atunci "Puțul cu zale". Descriere Construcția are un plan trilobat, purtând deaspra naosului o turlă sveltă, iar deasupra pronaosului, clopotnița. Ambele sunt înzestrate cu ferestre înguste și lungi accentuând tendința de verticalitate a monumentului, ceea ce se realizează prin plastica decorativă a fațadelor. Acestea sunt împărțite în două registre, cel inferior fiind ornat cu panouri dreptunghiulare, iar cel superior cu arcaturi duble, prelungi. Intrarea în biserică se face printr-un pritvor deschis, sprijinit pe coloane înalte de piatră între care se deschid arcade simple în plin centru. Exteriorul bisericii a fost tencuit la origine dar cu ocazia restaurării efectuate, în anii 1935-1936, sub îngrijirea arhitectului Ștefan Balș, el a rămas în cărămidă aparentă. Pictura din pridvor este cea originală, dar cea din interior aparține lui Gheorghe Tattarescu, fiind realizată între anii 1859 - 1860. Biserica a fost reparată și între anii 1942-1943, din cauza cutremurului din 1940. În perioada comunistă se preconiza dărâmarea bisericii Kretzulescu. A fost salvată datorită arhitecților, dintre care o amintim pe doamna Henriette Delavrancea. A fost realizată o nouă restaurare atât la exterior cât și la interior, atât după cutremurul din 1977 cât și după revoluția din 1989. Toate aceste lucrări au fost realizate cu sprijinul preotului Paroh Vasile Răducă. Restaurarea a început în 1996 și a durat până în anul 2003, atunci când pictura veche a fost parțial spălată. Imagini Note Dan Berindei, Sebastian Bonifaciu - București Ghid turistic, Ed. Sport-Turism, București,1980 Legături externe Biserica Kretzulescu - Cretulescu, 25 septembrie 2012, Teodor Danalache, CrestinOrtodox.ro Harta Monumentelor Istorice din București Încercările Bisericii Cretzulescu din Capitală Arhivat în 25 aprilie 2015, la Wayback Machine., 12 iulie 2011, Adrian Nicolae Petcu, Ziarul Lumina Memoria Bisericii în imagini: Biserica Cretzulescu de altădată Arhivat în 11 septembrie 2013, la Wayback Machine., 30 decembrie 2009, Adrian Nicolae Petcu, Ziarul Lumina Biserica Kretzulescu, martoră a trei secole din istoria Capitalei noastre Arhivat în 1 mai 2014, la Wayback Machine., 26 februarie 2009, Diac. George Aniculoaie, Ziarul Lumina Povești de viață și de moarte la Hanul Kretzulescu, 11 noiembrie 2010, Emanuel Bădescu, Ziarul de Duminică