Palatul Elisabeta

Palatul Elisabeta (amintit în unele scrieri și ca „vila din Kiseleff”) este o reședință regală din București, situată pe Bulevardul Regele Mihai I, fost segment nordic al Șoselei Kiseleff. În prezent, Palatul Elisabeta este reședința oficială din București a Familiei Regale a României și sediul Asociației Casa Majestății Sale. Amplasare Palatul Elisabeta se află în București, în vecinătatea Muzeului Național al Satului „Dimitrie Gusti” și a Parcului Regele Mihai I al României. Palatul Elisabeta este situat pe Bulevardul Regele Mihai I nr. 28, în zona istorică a Șoselei Kiseleff. În unele surse și în documente, adresa este indicată ca Șoseaua Kiseleff nr. 28. Accesul la palat se face prin Intrarea Românești. Pe acoperișul Palatului Elisabeta se află un catarg pentru drapele. Potrivit uzanțelor Casei Regale, atunci când Majestatea Sa Margareta, Custodele Coroanei române, se află în reședință, pe catarg este arborat pavilionul Custodelui Coroanei. Când Majestatea Sa Custodele Coroanei nu se află în reședință, este arborat drapelul național al României. Deasupra reședințelor regale oficiale din România nu se arborează pavilioanele celorlalți membri ai Familiei Regale. Drapelul arborat pe Palatul Elisabeta poate fi văzut de către public din Parcul Regele Mihai I al României, de pe podul situat la capătul dinspre Arcul de Triumf al Aleii Trandafirilor. Istoric Palatul Elisabeta a fost construit între anii 1935-1937 ca reședință particulară pentru Elisabeta, fostă Regină a Greciei, născută Principesă a României, fiica cea mare a Regelui Ferdinand I și a Reginei Maria. Reședința nu a fost concepută inițial pentru activități oficiale ale statului sau ale coroanei, ci ca locuință privată a Principesei Elisabeta, revenită în România după perioada petrecută în Grecia. Palatul nu a fost locuit prea mult de către Elisabeta, deoarece aceasta s-a retras la reședința ei de la țară, Castelul Banloc. Palatul a fost inaugurat la 19 decembrie 1937, în prezența Regelui Carol al II-lea, a Reginei Maria a Iugoslaviei și a Principesei Elisabeta. Destinația inițială a clădirii ca reședință particulară a Principesei Elisabeta a durat până în anul 1944. După evenimentele de la 23 august 1944 și după bombardarea Palatului Regal de pe Calea Victoriei, Regele Mihai I a cerut permisiunea mătușii sale de a-și muta curtea, temporar, în Palatul Elisabeta. Regele Mihai I a folosit Palatul Elisabeta până în decembrie 1947, împreună cu Regina-Mamă Elena. La 30 decembrie 1947, într-un salon de la etajul palatului, Regele Mihai I a semnat actul de abdicare, în contextul presiunilor exercitate de guvernul dominat de comuniști. (v. „Lovitura de stat de la 30 decembrie 1947”) Palatul Elisabeta a rămas în proprietatea Principesei Elisabeta până la naționalizarea din 1948. În timpul regimului comunist, palatul a fost folosit ca reședință de protocol. După 1989, clădirea a trecut printr-o nouă etapă de folosire publică. În anul 2001, Regele Mihai I a revenit la Palatul Elisabeta. Între 2001 și 2017, palatul a fost folosit ca reședință oficială a Familiei Regale a României, prin atribuirea lui în folosința Regelui Mihai I pe durata vieții. Din anul 2020, imobilul este sediul Asociației Casa Majestății Sale, organizație de utilitate publică. Arhitectură Palatul Elisabeta este una dintre reședințele interbelice originale ale Bucureștiului, prin îmbinarea unor influențe mediteraneene, maure și brâncovenești. Clădirea se distinge prin ziduri albe, arcade ample, ferestre joase și o compoziție sobră, diferită de modelul palatelor regale monumentale din secolul al XIX-lea. Istoria arhitecturală a palatului este legată de arhitecții Constantin Ionescu și Corneliu M. Marcu. Documentele de autorizare sunt asociate cu arhitectul Constantin Ionescu, iar finalizarea lucrărilor și forma în care palatul a ajuns la inaugurarea din 1937 sunt legate de arhitectul Corneliu M. Marcu. Prin limbajul său arhitectural, palatul se apropie de curentul mediteranean prezent în arhitectura românească interbelică, păstrând totodată elemente de inspirație maură și brâncovenească. Această combinație a contribuit la caracterul particular al reședinței, concepută mai degrabă ca locuință personală decât ca palat oficial de ceremonie. Decorarea Palatului Elisabeta a avut ca sursă de inspirație, printre alte palate, Castelul Banloc. Situația curentă În prezent, Palatul Elisabeta este folosit pentru activități publice, culturale, diplomatice și instituționale ale Familiei Regale a României. Palatul Elisabeta se află în proprietatea statului român, fiind administrat de Regia Autonomă „Administrația Patrimoniului Protocolului de Stat” (RAAPPS). Din anul 2020, Palatul Elisabeta este sediul Asociației Casa Majestății Sale, organizație de utilitate publică, imobilul fiind atribuit acesteia în folosință pe o perioadă de 49 de ani. La Palatul Elisabeta au loc, printre altele: primiri oficiale ale unor personalități române și străine; întâlniri cu reprezentanți ai instituțiilor publice, ai mediului diplomatic, cultural, academic și economic; dineuri și recepții oficiale; ceremonii de decorare; ceremonii de acordare a calității de Furnizor Regal; evenimente culturale și comemorative; întâlniri de lucru cu organizații aflate sub patronaj regal; audiențe și interviuri; Garden Party-ul regal de 10 Mai; Expoziția Regală „Palatul Elisabeta”; funcționarea Secretariatului Regal și alte activități administrative ale Asociației Casa Majestății Sale. Expoziția Regală „Palatul Elisabeta” În anii recenți, Palatul Elisabeta este deschis publicului prin Expoziția Regală „Palatul Elisabeta”, proiect anual organizat de Asociația Casa Majestății Sale. Traseul expozițional include spațiile reprezentative de la parter, Platforma cu Lei și grădina palatului. Parterul Palatului Elisabeta cuprinde mai multe spații de reprezentare, între care Salonul Mihai I, Galeria de Artă Contemporană, Salonul Carol I și Elisabeta, Salonul Alb, Sala Regilor, Holul de Marmură și Sufrageria Mare. Aceste spații reunesc obiecte de patrimoniu și simboluri ale istoriei regale românești: uniforme militare ale Regelui Mihai I, costume populare ale Reginei Maria și ale Reginei-Mamă Elena, medalii și ordine regale, lucrări din Colecția Regală de Artă Contemporană, portrete ale regilor și reginelor României și masa din Sufrageria Mare, decorată pentru dineuri oficiale. Galeria de Artă Contemporană include lucrări ale unor artiști români moderni și contemporani, puse în dialog cu mobilierul istoric și arhitectura interbelică a palatului. Sufrageria Mare este unul dintre principalele spații de ospitalitate oficială ale palatului, fiind folosită pentru dineuri, întâlniri de lucru și primiri ale unor invitați români și străini. În grădină se află „Memorialul Copacilor”, un ansamblu format din arbori plantați de șefi de stat și membri ai familiilor regale care au vizitat Palatul Elisabeta începând cu anul 2001. Grădina este, de asemenea, locul unde se desfășoară anual Garden Party-ul regal. Ediția din 2026 a expoziției se desfășoară în perioada 10 iulie - 6 septembrie și marchează 160 de ani de la fondarea Casei Regale și a Statului român modern. Programul aniversar include o expoziție fotografică realizată de AGERPRES, medalia „Coroana Română, 160 de ani”, realizată în parteneriat cu Monetăria Statului, ținute purtate de Majestatea Sa Margareta și de Principele Radu, decorații regale, săbii de ceremonie și alte obiecte de patrimoniu. Galerie foto Note Vezi și Reședințele Casei Regale a României Lista palatelor din București Ordine, decorații și medalii ale Casei Regale a României Colecția Regală de Artă Contemporană a Familiei Regale a României Legături externe Materiale media legate de Palatul Elisabeta la Wikimedia Commons Palatul Elisabeta, pe pagina web oficială a Familiei Regale a României Palatul Elisabeta pe Tripadvisor Palatul Elisabeta și lista reședințelor regale Arhivat în 15 octombrie 2022, la Wayback Machine., pe monarhie.ro Revelion la Palat cu Majestati si Altete, 2 ianuarie 2005, Claudia Curici, Jurnalul Național Căderea Guvernului Tudose a salvat Casa Regală. Principesa Margareta rămâne în Palatul Elisabeta, 22 ianuarie 2018, Sebastian Zachmann, adevarul.ro Imagini Photo gallery Arhivat în 7 aprilie 2010, la Wayback Machine. Virtual Tour Arhivat în 27 decembrie 2009, la Wayback Machine.