Olimpia sportkomplexum

A brassói Olimpia sportkomplexum (románul: Baza sportivă Olimpia) a történelmi központ déli részén, a Takácsok bástyája mellett, a délkeleti várfalon kívül helyezkedik el. A pavilont a 19. század végén építették a helyi szász korcsolyaegylet (Kronstädter Eislaufverein) számára; mellette vannak a jégpályák, melyeket nyáron teniszpályákként használnak. A pavilon Brassó reprezentatív épülete, helyi jelentőségű műemlék. Az 1960-as és 1990-es években sportmúzeum működött benne, melynek újranyitása a 2010-es években ismét szóba került. Története A korcsolyázás régóta a brassóiak kedvelt téli szórakozása. A 19. században a Mészárosok és az Ötvösök zwingereiben gyakorolták a sportot (az előbbi a Kovácsok bástyája közelében volt, az utóbbi helyén épült fel később a Brassói Főreáliskola). 1880. március 14-én a sportkedvelők létrehozták a Brassói Korcsolyaegyletet (Kronstädter Eislaufverein, KEV), mely a második ilyen intézmény volt az 1872-ben megnyílt kolozsvári után. Az egyletnek 38 alapító tagja volt, és az alapításban nagy szerepe volt a Neumünsterből Brassóba érkezett Theodor Kühlbrandt torna- és sporttanárnak. A korcsolyapályát az Ötvösök zwingerében hozták létre, és 1881. január 1-én nyitották meg. 1888-ban a város eladta a területet a Magyar Királyi Vallás- és Közoktatásügyi Minisztériumnak, hogy ott építsék fel a Főreáliskolát, így az egylet új terület után kellett nézzen. Először a városi kórház előtti telekre kötöttek bérleti szerződést, 1891-ben azonban másik helyet (a jelenlegi, Takácsok bástyája melletti területet) választottak, amely akkor a román iskolák elöljáróságának (Eforia Școalelor Române) birtokában volt. 1894-ben megvásárolták a fél hektáros telket, és elhatározták, hogy egy székhelyet építenek az egyletnek; a szükséges pénz előteremtéséhez kötvényeket bocsátottak ki, és kölcsönt vettek fel a Brassói Takarékpénztártól. A pavilon építése 1894 szeptemberében kezdődött Paul Brang tervei alapján, és 1895-ben készült el; a klub érdemeinek elismeréseként Brang 50 forintot adományozott a honoráriumából, amelyet arra fordítottak, hogy az épület tornyába órát szereltessenek. A jégpályát 1895. január 22-én nyitották meg. A műkorcsolya mellett jégkorongot, gyorskorcsolyázást és jégkuglit is gyakoroltak. Abban az időben nem voltak edzők, így a korcsolyázók kénytelenek voltak az idősebb sportolóktól tanulni, akik legtöbbje külföldön tökéletesítette tudását. A román hatalomátvétel után, az 1919-ben megalakuló román klub felvette az Olimpia nevet. 1924-ben itt szervezték az első helyi bajnokságot. Az 50. évforduló kapcsán a román korcsolyaszövetség 1931-ben a Kronstädter Eislaufvereint bízta meg az országos bajnokság megrendezésével, amelyre külföldi klubokat is meghívtak, köztük a neves bécsi korcsolyaegyletet (Wiener Eislaufverein). 1937-ben ismét itt szervezték az országos műkorcsolya bajnokságot. A jégpályán gyakran rendeztek álarcosbálokat és előadásokat is; a bálok alkalmával tűzijátékokat is fellőttek, az esemény fénypontja pedig az allegorikus szekerek felvonulása volt. Társadalmi eseménynek számított a nagy látogatottságú vasárnapi korcsolyázás is, melyen a brassói városi zenekar is fellépett. Nyáron a teret teniszezésre használták. A második világháború alatt, 1945 januárjában a szászokat deportálták, 1946-ban a Kronstädter Eislaufvereint megszüntették, tulajdonaikat kisajátították, a korcsolyapálya és az épület a román Sindicatul Funcționarilor (Köztisztviselők szakszervezete) igazgatása alá került. 1946 végén újból megnyitották a korcsolyapályát, a régi szász KEV-tagok közül néhányan tanárként, bíróként tértek vissza, kamatoztatva sokéves tapasztalatukat. Az 1950-es években a komplexum neve Spartak volt. Itt kezdte sportolói pályafutását Ion Țiriac jégkorongozó és teniszező. 1961-ben a pavilonban nyitották meg a rövid életű Erdélyi Sport Múzeumát (Muzeul Sportului Transilvan), amely egyike volt Európa négy ilyen jellegű intézményének; fő látványosságai közé tartozott négy pár 1700 körül készült csontkorcsolya. 1967-ben felsőbb utasításra bezárták a múzeumot és irodákat költöztettek az épületbe. A kiállítási darabok közül sok tönkrement a szakszerűtlen tárolás következtében. 1990-ben ismét megnyitották, de hamarosan újra bezárták a múzeumot. A Brassói Korcsolyaegylet 1991-ben, a rendszerváltás után újraalakult, de az állam csak 2000-ben szolgáltatta vissza a komplexumot. A 2000-es években átkeresztelték Olimpia névre, melyet az 1919-ben alakult román klub viselt. A korcsolyaegylet 2011-ben csődbe ment, így a komplexum 2013-ban a megyei tanács tulajdonába került, az illegálisan itt működő cégeket kilakoltatták. A következő években a tanács sikertelenül próbálta eladni vagy bérbeadni, ezért 2017-ben a Brassó Megyei Történeti Múzeum gondnoksága alá helyezte. 2018-ban a pavilont felújították, és itt tervezték megnyitni a Sport- és Hegyi Turisztikai Múzeumot (Muzeul sportului și turismului montan). Leírása A pavilon fából és téglából épült, „német vidéki stílusban”, Paul Brang bécsi építész tervei alapján. Kétszintes, alapterülete 377 m2; homlokzata szimmetrikus, középen egy erkéllyel és óratoronnyal. Az erkélyről egykoron zenekar szórakoztatta a sportoló közönséget. A pálya különleges szépségű természeti környezetben helyezkedik el, területe 808 m2. Az árnyékos, mocsaras, forrásokban gazdag hely télen mindig is kiváló természetes jégpályaként szolgált. Jegyzetek További információk "Primul patinoar olimpic al Brașovului". Consiliul Județean Brașov. 2008. április 2. 2022. december 7. dátummal az eredeti címről archiválva. Hozzáférés: 2022. december 7.. "Was geschieht mit den Kronstädter Eislaufplätzen?". Allgemeine Deutsche Zeitung. 2017. február 21. Hozzáférés: 2022. december 7.. "Museum für Sport und Bergtourismus". Karpatenrundschau. 2020. február 20. Hozzáférés: 2022. december 7.. "Muzeul Olimpia". brasovistorie.ro. Hozzáférés: 2022. december 7..