NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Temesvári Nyugati Tudományegyetem

A Temesvári Nyugati Tudományegyetem egy 1962-ben alapított állami felsőoktatási intézmény. A temesvári egyetem eredete 1940-ig vezethető vissza, amikor a város a Kolozsvárról Észak-Erdély magyar visszacsatolása miatt kiköltöztetett román egyetemet fogadta be. Egy 1944. december 30-án kelt törvényrendelet említi, hogy egy felsőfokú oktatási intézményt kell létrehozni Románia nyugati részén. 1968-ban, amikor már nagyjából minden klasszikus tudományágat oktattak, az intézményt önálló egyetemmé avatták. Az egyetem karai Az egyetem ma 11 kart működtet: Matematikai és Informatikai Fizikai Kémiai, biológiai, földrajzi Irodalomtudományi, történelmi és teológiai Szociológiai és a pszichológiai Közgazdaságtudományi Képzőművészetek Zene Testnevelési és Sport Politikai tudományok, filozófia és kommunikációs tudományok Jog-és Közigazgatás-tudományi Osztályok: Polgári Jogi Közjogi Ismert diákjai, tanárai Itt végzett 1977-ben Herta Müller Irodalmi Nobel-díjas írónő Itt tanított Varga Luigi István szobrászművész. Itt végzett Sorin Grindeanu Románia miniszterelnöke Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a West University of Timișoara című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. További információk Hivatalos honlap (román, német, angol)
Università dell'Ovest di Timișoara

L'Università dell'Ovest di Timișoara (in rumeno: Universitatea de Vest din Timișoara) è un'università fondata nel 1962 e situata a Timișoara in Romania. Struttura L'università è organizzata nelle seguenti undici facoltà: Arti e design Chimica, biologia, geografia Giurisprudenza Economia e amministrazione aziendale Scienze motorie e sport Fisica Lettere, storia e teologia Matematica e informatica Musica e teatro Sociologia e psicologia Scienze politiche, filosofia e scienze della comunicazione Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Università dell'Ovest di Timișoara Collegamenti esterni (RO) Sito ufficiale, su uvt.ro. Universitatea de Vest din Timisoara (canale), su YouTube.
Западный университет Тимишоары

Западный университет Тимишоара (рум. Universitatea de Vest din Timișoara) — государственное высшее учебное заведение Румынии. Расположено в г. Тимишоара. Согласно классификации Министерства образования Румынии, университет имеет статус научно-исследовательского центра. Основан в 1962 году. Структура В университете Тимишоара действуют 11 факультетов: Факультет искусств и дизайна Факультет химии, биологии, географии Факультет права и административных наук Факультет экономики и делового администрирования Факультет физического воспитания и спорта Физический факультет Факультет филологии, истории и богословия Факультет математики и информатики Факультет музыки Факультет социологии и психологии Факультет политических наук, философии и связи наук В рейтинге университетов Румынии занимает 5 место, в мировом рейтинге — 1072 место. Известные преподаватели, выпускники и учёные, связанные с университетом И. Ц. Гохберг Кристиан Джордано Хаген Кляйнерт Габриел Леш Герта Мюллер Иоан Холендер. Награды Командор ордена «За заслуги в образовании» (28 ноября 2024 года, Румыния). Примечания Ссылки Сайт университета (рум.)
Aeroport de Bucarest-Aurel Vlaicu

L'aeroport internacional Aurel Vlaicu (IATA: BBU OACI: LRBS) o Aeroport de Bucarest-Băneasa és un dels aeroports que hi ha a la ciutat de Bucarest, a Romania i està situat al barri de Băneasa. És el segon aeroport de Romania en termes de trànsit aeri. Està situat concretament a 8 km del centre de la ciutat i, hi ha diversos mitjans de transport per a comunicar-lo amb ella. Rep el nom del pioner de l'aviació Aurel Vlaicu. Història Els primers vols que es donaren a l'àrea de Băneasa, van ser ocasionats per un francès pioner de l'aviació anomenat Louis Blériot. El 1912 es va inaugurar al camp de vol de Băneasa la primera escola de vol de Romania. Açò fa que el de Băneasa siga l'aeroport més antic d'Europa de l'est, i un dels més antics del món. El 1920, l'aeroport va servir de base a la primera companyia d'aviació que va existir a Romania, i una de les més velles del món, CFRNA (Companyia franco-romana d'aviació), que va ser la precursora de l'actual companyia nacional d'aviació, TAROM. El 1923, CFRNA va construir tota mena de facilitats per al bon funcionament de l'aeroport, com hangars, tallers, etcètera. L'actual edifici de la terminal va ser dissenyat a final dels anys 40, inaugurat el 1952 i va ser considerat com una facció característica de Bucarest. L'edifici consisteix en una cupula amb tres ramificacions que representa un avió despegant. Durant el període comunista, l'aeroport va ser la base central de TAROM, i l'altre aeroport de Bucarest, l'aeroport internacional Henri Coănda, va ser utilitzat per a vols internacionals. Al començament del 2000, TAROM va moure tota la seua activitat a l'aeroport de Henri Coănda i, actualment, l'aeroport de Aurel Vlaicu s'utilitza per a viatges de negocios i companyies de baix cost, siguent la base de Blue Air en l'actualitat. Estadístiques L'aeroport va registrar un total de 1,768,000 passatgers l'any 2008. Aerolinies i destinacions Blue Air: Arad, Barcelona, Berlin-Tegel, Bologna, Brussels, Catania, Cluj Napoca [starts 22 July], Cologne/Bonn, Cuneo, Larnaca, Lisbon, London-Stansted, Lyon, Madrid, Malaga, Bergamo-Orio al Serio, Naples, Paphos, Beauvais-Tille, Reus, Rome-Fiumicino, Stuttgart, Thessaloniki, Valencia, Verona. Germanwings: Berlin-Schönefeld, Cologne/Bonn, Stuttgart. MyAir: Bari, Bologna, Catania, Bergamo-Orio al Serio, Naples, Rimini, Venice-Marco Polo. OnAir (operat per Blue Air): Pescara. Wizz Air: Brussels South-Charleroi, Dortmund, London-Luton, Madrid, Bergamo-Orio al Serio, Beauvais-Tille, Rome-Ciampino, Valencia, Venice-Treviso. Connexions amb la ciutat Es pot accedir a l'aeroport des de Bucarest mitjançant les línies 131 i 335 de la RATB (Servei Públic de Transport), amb l'autobús express de la ruta 783 o amb la línia de metro 5. Referències Pàgina web oficial de l'aeroport internacional Aurel Vlaicu
Letiště Bukurešť-Aurel Vlaicu

Mezinárodní letiště Aurela Vlaicua (IATA: BBU, ICAO: LRBS) se nachází ve hlavním městě Rumunska Bukurešti, v její části Băneasa. Po letišti Otopeni je to druhé největší letiště v Bukurešti a jedno z největších v Rumunsku. Historie První letadlo zde odstartovalo v roce 1909. V roce 1912 zde zahájila provoz rumunská národní letecká společnost Air League. Po roce 1912 zde vznikla první letecká škola a celé letiště bylo značně rozšířeno. 22. listopadu 1922 došlo k prvnímu mezinárodním letu z Evropy do Asie na trase Paříž – Štrasburg – Praha – Vídeň – Bukurešť – Konstantinopol – Bejrút. Mezi lety 1925–1929 zde byly zavedeny první pravidelné mezinárodní spoje. V roce 1930 uzavřelo Rumunsko smlouvu s Polskem a Československem, že přispějí na rozvoj letiště Băneasa. V následujících letech se letiště dále rozvíjelo. V současné době letiště prochází rozsáhlým programem renovace. Vybavení a vzhled Všechny lety jsou kontrolní věží s radarem naváděny na jednu přistávací dráhu o délce 3190 metrů. Letiště je vybaveno dvěma terminály s moderním vybavením. K dispozici jsou zde dvě velká parkoviště a hotel. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Letiště Bukurešť-Aurel Vlaicu na Wikimedia Commons Oficiální stránky letiště
Flughafen Bukarest-Băneasa

Der Flughafen Bukarest-Băneasa – Aurel Vlaicu (rum. Aeroportul Internațional București Băneasa – Aurel Vlaicu, IATA-Code: BBU, ICAO-Code: LRBS) ist nach Bukarest Henri Coandă der zweite, kleinere Flughafen der rumänischen Hauptstadt Bukarest und fertigte lange nur Geschäftsflieger ab. Seit 2025 werden wieder regulär Linienflüge angeboten. Geschichte Der heutige Flughafen wurde bereits seit 1909 für Flüge genutzt, unter anderem durch Louis Blériot. In den Jahren 1947 bis 1948 richtete die staatliche TAROM dort ihre Hauptbasis ein. Namensgeber Aurel Vlaicu (1882–1913) war ein rumänischer Flugpionier. Während der Zeit vom 10. Mai bis zum 15. August 2007 wurden größere Bauarbeiten durchgeführt, weswegen der Flughafen geschlossen blieb und die Flüge zum benachbarten und größeren Flughafen Bukarest Henri Coandă umgeleitet wurden. Die Start- und Landebahn erhielt im Zuge der Renovierung einen neuen Belag. Ein Teilstück von ca. 800 m wurde erst im Januar 2008 freigegeben. Bis dahin wurde eine verkürzte Start- und Landebahn genutzt. Im April 2012 zogen alle Flüge nach Bukarest-Otopeni um, da Băneasa seither ausschließlich dem Geschäftsreiseverkehr dient. Der Flughafen hatte zuvor in erster Linie als Basis für die beiden Billigfluggesellschaften Blue Air und Wizz Air gedient, die von hier aus zahlreiche europäische Ziele, darunter Barcelona und Dublin, bedienten. Auch die deutsche Germanwings flog Bukarest-Băneasa von Berlin, Köln/Bonn und Stuttgart aus an. Seit 2025 bedient Wizz Air wieder mehrmals die Woche von Băneasa aus Flüge nach Krakau, Neapel und Abu Dhabi. Abfertigungsgebäude Der Flughafen verfügt über ein historisches Terminalgebäude für alle Ankünfte und Abflüge, das auf Grund des bestehenden Denkmalschutzes und Platzmangels nicht erweitert oder grundlegend modernisiert werden kann. Verkehrsanbindung Bus: Es gibt 2 Express-Buslinien in die Innenstadt, Linie 780 und Linie 783. Die Linie 780 verkehrt zum Gara de Nord, die Linie 783 über die wichtigsten Plätze in der Innenstadt, u. a. Piața Charles de Gaulle, Piața Victoriei, Piața Romană, Piața Universității, zum Piața Unirii. Zudem verbinden beide Linien den Flughafen Bukarest-Băneasa mit dem Flughafen Bukarest-Otopeni. Weblinks Webpräsenz des Flughafens Bukarest-Băneasa (rumänisch, englisch) Einzelnachweise
Aéroport international Aurel-Vlaicu

L'aéroport international Aurel-Vlaicu (en roumain : Aeroportul Internațional Aurel Vlaicu) (code IATA : BBU • code OACI : LRBS), aussi appelé par son ancienne dénomination aéroport de Băneasa (Aeroportul Băneasa) est un aéroport militaire et civil de Bucarest. Il était desservi notamment par des compagnies aériennes à bas prix avant d’être consacré aux jets privés et vols charters à partir de 2012. Situation Aurel-Vlaicu est situé à environ sept kilomètres au nord du centre de la ville de Bucarest, dans le quartier de Băneasa (et à environ huit kilomètres au sud de l'aéroport de Bucarest-Henri-Coandă qui est situé dans la ville d'Otopeni). Son emprise, entièrement située sur le territoire de la municipalité de Bucarest, a sa partie est, (où est implantée la section orientale de sa piste principale), entourée au nord, à l'est et au sud par le territoire de Pipera, dans le județ d'Ilfov. La station de métro Aurel Vlaicu de la ligne M2 du métro de Bucarest ne dessert pas directement l'aéroport, étant située plus au sud de celui-ci, dans le quartier de l'Aviation (en roumain : cartierul Aviației). Histoire En octobre 1909, le français Louis Blériot, quelques mois après sa traversée de la Manche le 25 juillet précédent, vient à Bucarest pour effectuer un vol de démonstration, à l'invitation d'un ami qui l'avait beaucoup soutenu dans le financement de son exploit : le prince George-Valentin Bibesco. Une tante de celui-ci, Marie Bibesco (ro), comtesse de Montesquiou-Fézensac, permet que soit utilisé comme terrain d'aviation l'hippodrome privé de son domaine de Băneasa (ro). Le 1er août 1912, la Ligue aérienne roumaine (en roumain : Liga Aeriană Română) dirigée par le prince ouvre, sur une partie du domaine familial proche de cet hippodrome, une école de pilotage militaire avec un aérodrome. Plus tard, s'installe de surcroît sur le site, une école pour les pilotes civils et l'aéro-club royal roumain (Aeroclubul Regal Român). L'aérodrome devient un aéroport, le plus ancien d'Europe de l'Est fonctionnant sans interruption, et est le seul aéroport commercial de Bucarest jusqu'à l'inauguration en 1968 de l'aéroport d'Otopeni. Statistiques Entre 2005 et 2009, le nombre de passagers qui ont emprunté Aurel-Vlaicu est passé de 385 759 à 2 005 694. Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Compagnies aériennes et destinations Edité le 29/07/2023 Références Voir aussi Aurel Vlaicu Portail de l’aéronautique Portail de Bucarest Portail de la Roumanie
Bukarest-Băneasa – Aurel Vlaicu nemzetközi repülőtér

A Băneasa – Aurel Vlaicu nemzetközi repülőtér (IATA: BBU, ICAO: LRBS) (románul: Aeroportul Internațional București Băneasa - Aurel Vlaicu) Románia második legnagyobb nemzetközi repülőtere. Bukaresttől 7 km-re északra fekszik. 2007-től a diszkont légitársaságok által használt repülőtér volt, annak ellenére, hogy közelebb fekszik a városhoz, mint a fő Henri Coandă repülőtér. A Wizz Air 2025-ben leállította Budapesti járatait az Otopeni Repülőtérre, a magas költségekre hivatkozva, ezért mostanában a Baneasa Repülőtérre üzemeltet járatot Budapestről. A repülőtéren működik a Romaero repülőgépgyár is. Forgalom Az utasforgalom az elmúlt években az alábbi módon változott: További információk https://web.archive.org/web/20100106083529/http://www.baneasa-airport.ro/, a repülőtér honlapja (románul) (angolul) A repülőtér aktuális időjárása a NOAA/NWS-től Baleset- és repülőesemény-történet az Aviation Safety Network adatbázisában
Aurel Vlaicu International Airport

Boekarest "Aurel Vlaicu" International Airport (vroeger Băneasa Airport, een aanduiding die nog steeds veel gebruikt wordt voor dit vliegveld) is een luchthaven in het noorden van de Roemeense hoofdstad Boekarest. Sinds maart 2012 is het een luchthaven voor algemene luchtvaart, gefrequenteerd door privéjets. De luchthaven is gelegen in de wijk Băneasa, wat valt onder sector 1 van het stadsbestuur van Boekarest. Băneasa Airport was het enige vliegveld van Boekarest tot 1968, toen Henri Coandă Airport (voorheen: Otopeni) gebouwd werd. Het is vernoemd naar de Roemeense luchtvaartpionier Aurel Vlaicu. De reden waarom er een nieuw vliegveld gebouwd werd was vanwege de vervuiling en lawaai van Aurel Vlaicu. In het communistische tijdperk was Aurel Vlaicu de thuishaven van Tarom terwijl Henri Coandă gebruikt werd door andere internationale luchtvaartmaatschappijen. In de vroege jaren '00 verhuisde ook Tarom van Aurel Vlaicu naar Henri Coandă. Aurel Vlaicu wordt vooral gebruikt voor vluchten naar andere steden in Roemenië en was de thuishaven van Blue Air. Vooral lowcostmaatschappijen vlogen op Aurel Vlaicu, behalve het reeds genoemde Blue Air ook WizzAir, die dit vliegveld verbindt met het op 40 kilometer van Nijmegen gelegen vliegveld Niederrhein. Aurel Vlaicu werd een zakenvliegveld, nadat alle lijnvluchten per 25 maart 2012 verplaatst werden naar Henri Coandă International Airport. Sinds 2017 is er terug sprake van een heropening van de luchthaven voor lijn- en chartervluchten om zo bijkomende capaciteit te creëren voor de bediening van Boekarest en de omliggende regio. Passagiersaantallen Van 20 tot 30 passagiers per maand in 2001-2002 handelde BBU 119.000 passagiers af in 2004 en 2,118,150 passagiers in 2010. Toegang Het vliegveld ligt 8 km ten noorden van Boekarest-centrum en is bereikbaar met de bus, auto, trein of tram. De A3 verbindt Boekarest met Aurel Vlaicu. Vlakbij kan de bus nº 205 worden genomen die richting Gara de Nord gaat. Vanuit Gara de Nord is er de mogelijkheid om de metro nemen en de stad intrekken, daarnaast is dit treinstation het centrum van alle Roemeense spoorwegen. Bus 783 verbindt beide vliegvelden van Boekarest met het centrum (Piața Unirii)(als het rustig is in 20 minuten, oplopend tot 40 minuten in de spits). Binnen een paar jaar wordt het Boekarestse metronetwerk uitgebreid tot niet alleen Aurel Vlaicu Airport, maar ook Henri Coandă Airport.
Port lotniczy Bukareszt-Băneasa

Port lotniczy Bukareszt-Băneasa (IATA: BBU, ICAO: LRBS) – międzynarodowy port lotniczy położony 4 km na północ od centrum Bukaresztu, w dzielnicy Băneasa. Jest drugim portem obsługującym Bukareszt po Otopeni. Kierunki lotów i linie lotnicze Przypisy
Aeroporto Internacional Aurel Vlaicu

O Aeroporto Internacional Aurel Vlaicu (em romeno: Aeroportul Internaţional Aurel Vlaicu) é um aeroporto internacional localizado em Bucareste, na Romênia. É o segundo maior aeroporto de Bucareste, atrás apenas do Aeroporto Internacional Henri Coandă, ele está localizado a 8 km desse aeroporto. Em 1965 foi aberto para o uso civil. Desde março de 2012 o aeroporto Aurel Vlaicu foi o segundo aeroporto romeno em termos de ar ou tráfico. Transportação O aeroporto está situado a 8 km ao norte do centro da cidade de Bucareste e é acessível pelos ônibus STB (Societatea de Transport București) 131, 335 e Airport Express 783, STB tramway 5 e táxi. Uma extensão do sistema de metrô de Bucareste para a Aeroporto Internacional Aurel Vlaicu, como a Linha de Metrô M6, que a ligará à Estação de Trem Principal e ao Aeroporto Internacional Henri Coandă, foi aprovada em junho de 2006 e atualmente está em fase de planejamento. Ver também Lista de aeroportos da Romênia Referências
Monasterio de Cârţa

El monasterio de Cârța /ˈkɨrʦa/ (en rumano: Mănăstirea Cârța) es un antiguo monasterio cisterciense en la región Țara Făgărașului en el sur de Transilvania (Rumania). En la actualidad está consagrada como iglesia luterana evangélica perteneciente a la comunidad local de los sajones. Se encuentra en la margen izquierda del río Olt, entre las ciudades de Sibiu y Făgăraş, cerca de las localidades de Cârța y Cârțișoara. El monasterio fue fundado en 1198 por los monjes de la abadía Igriș, y se disolvió en 1494. El monasterio cisterciense colaboró en el desarrollo del arte gótico francés en la región.​ Historia del edificio Los primeros edificios del monasterio fueron construidos, según las costumbres cistercienses, utilizando materiales perecederos, probablemente madera. Estos pueden ser fechados con facilidad, ya que se construyeron en el período de fundación (1205–1206). Unos años más tarde, aproximadamente 1210–1215, se construyó una capilla de piedra, el oratorio, cerca de los edificios de madera originales. Los cimientos de esta capilla de pequeña dimensión (alrededor de 8-10 metros) y muros macizos, fueron redescubiertos en la primavera de 1927 por el historiador del arte sajón transilvano y el arqueólogo Victor Roth. Además, se llevaron a cabo investigaciones posteriores en el período 1983-1985 para estudiar mejor estos restos. La construcción del edificio principal de piedra comenzó un poco más tarde, probablemente entre 1220 y 1230. La construcción se planificó en dos etapas, separadas por la Gran invasión de los mongoles de 1241. En la primera etapa de la construcción, los elementos principales son de influencia románica. Se trazó el plan general y se levantaron los muros hasta una altura de unos 3-4 metros. En 1260, las obras se reiniciaron bajo un nuevo arquitecto formado en la madurez arquitectura gótica, con la ayuda de un nuevo taller de albañiles. Durante este período, el antiguo oratorio de piedra fue desmantelado y en sus cimientos se construyó una parte del ala norte del crucero y una parte del coro con el poligonal ábside.​ Alrededor de 1300, la iglesia y el ala este del monasterio de Cârța ya estaban terminadas y las obras en el lado sur continuaron durante aproximadamente dos décadas. Dueños del monasterio Un documento emitido el 29 de enero de 1322 por el rey Carlos I de Hungría afirma que diez aldeas estaban en posesión del monasterio cisterciense de Cârța: Cârța, Criț, Meșendorf, Cloașterf, Apoș, Cisnădioara, Feldioara, Colun, Glâmboaca y Cârțișoara que corresponden al área entre ciudades actuales de Sibiu y Brașov y el río Târnava. En la cultura popular En 2018, el monasterio fue lugar donde se inspiró el rodaje de la película de terror La monja. [1] Véase también Monasterio Abadía Priorato Referencias
Kerci kolostor

A kerci ciszterci kolostor műemlék épület Romániában, Szeben megyében. A romániai műemlékek jegyzékében az SB-II-a-A-12348 sorszámon szerepel. Fekvése Fogarasföldön, az Olt folyó partján. Története A kerci monostort 1202-ben Imre király (1196-1204) alapította Erdélyben, Fogarasföldön és azt a Boldogságos Szűz Máriáról nevezték el. A király a monostort a Csanád vármegyei egresi monostorból népesítette be, birtokai a Kerc patak és Árpás patak között az Olttól a Fogarasi-havasokig terjedtek és a fennmaradt adatok szerint már 1206-ban működött. Ez volt a ciszterciek legkeletibb és egyben Erdély és Fogarasföld legjelentősebb kolostora, melyben hiteleshely is működött. Az oklevelekben a monostorról 1211-ből való adatok szerint apátja ekkor III. Honoriusz pápa megbízásából békéltető volt a király és a Német Lovagrend között, majd egy újabb oklevél adatai szerint 1223-ban II. András káplánja, Gocelinus magister, a király jóváhagyásával a monostornak adományozta a kisdisznódi templomot és birtokait, majd egy 1240-ben kelt újabb oklevél szerint a Barcaságban megkapta Barcaszentpéter, Botfalu,Földvár és Prázsmár plébániáit is. 1241-ben a tatárok ezt is feldúlták, de 1247-ben sikerült újra életre kelteni. 1280–1262 között a kunok ostromolták valószínűleg azért, mert V. (Kun) László (1272–1290) a biztonság érdekében ide szállíttatta a királyi koronát és egyéb, az uralkodói hatalmat reprezentáló tárgyakat. 1264-ben István ifjú király kiváltsága szerint népe csak a királynak adózott és a szebeniek szabadságjogait élvezte. 1322-ben Károly Róbert királytól is kiváltságokat kapott. Szebenszéki birtokai voltak: Apátfalva, Földvár, Glimboka, Kerc, Kisdisznód, Kolun, Mese, Miklóstelke, Oláhkerc. 1343-ban az apátságot a pápa fölszólítására Telegdi Csanád érsek vette védelmébe. Az 1357. évi adatok szerint ekkor az apát és 12 szerzetes lakta. 1398-ban Zsigmond király oklevele említést tett arról, hogy a magyar királyok által alapított kerci cisztercita apátságban sok királyi ős pihen. 1469-ben Mátyás király a kerci cisztercita apátságot eltörölte, birtokait pedig a szebeni prépostsághoz csatolta. A 16. században már részben romos állapotba került; 1648-ban már az északi hajó és a kápolna boltozata is beomlott. Az apátság uradalma a 16. század közepétől 1848-ig Nagyszeben város birtokai közé tartozott, a városi tanács egyik tagja pedig a kerci ispán címét viselte. Leírása Források Léstyán Ferenc: Megszentelt kövek: A középkori erdélyi püspökség templomai I–II. 2. bőv. kiadás. Gyulafehérvár: Római Katolikus Érsekség. 2000. ISBN 973-9203-56-6 "Lista monumentelor istorice: Județul Sibiu" (PDF). Ministerul Culturii. 2015. Hozzáférés: 2017. január 28.. Magyar katolikus lexikon VI. (Kaán–Kiz). Főszerk. Diós István; szerk. Viczián János. Budapest: Szent István Társulat. 2001. ISBN 963-361-626-3