NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bridge of Lies

The Bridge of Lies (Romanian: Podul Minciunilor, German: Lügenbrücke) is a legendary pedestrian bridge located in the center of the Transylvanian city of Sibiu in central Romania. There are many legends surrounding the bridge because of its name. It is the first cast iron bridge built in Romania. Located in the Lesser Square of Sibiu, the bridge crosses Strada Ocnei to connect the Lesser Square to the Huet Square. Legends The Bridge of Lies has many legends surrounding it because of its name. The most popular one has it that the bridge will collapse when someone tells a lie while standing on it. Another legend says that the bridge was often crossed by merchants who were trying to fool their clients. The ones who were caught were tossed off the bridge. According to another legend, the bridge was a meeting place for boys attending the military academy and their girlfriends. The boys wouldn't show up, leaving their girlfriends to wait until realizing they have been lied to. One legend also has it that the bridge was often crossed by young lovers who swore each other eternal love. The girls swore that they were virgins, which often turned out to be a lie after the couples got married. As a punishment, they were thrown off the bridge, since it was the place where they had lied to their lovers. Another legend about the bridge talks about how there may have been a large lake underneath the bridge, in which freshwater mermaids lived. They would lie to their merman husbands to meet their mortal lovers on the bridge above. Then, they would jump off into the lake when finished. Despite all the legends, its name has a different origin. The bridge was initially called Liegenbrücke, German for lying bridge (lying as in "to lie down"), which sounds very similar to Lügenbrücke, meaning "bridge of lies". The legends have helped the latter spread among the city's people, which is how the bridge came to get its current name. Design and architecture The bridge is sustained by four arches made of cast iron. They are decorated with Neo-Gothic motifs. On the southernmost arch stands the coat of arms of Sibiu, while on the northernmost one stand the inscriptions 1859 and Friedrichshütte respectively, the latter being the name of the foundry that delivered a part of the bridge's components. The rails are made out of eight panels with circular shapes and Gothic decorations. Gallery See also Bridge of Sighs – another bridge with legends regarding its name Eyes of Sibiu Council Tower of Sibiu Sibiu Lutheran Cathedral References
Мост лажи

Мост лажи (румунски: Podul Miniciunilor; немачки: Lügenbrücke) , је древни пешачки мост који се налази у центру Трансилванијског града Сибиња, у централној Румунији. Први изграђен гвоздени мост у Румунији и други у Европи. Легенде Овај мали пешачки мост је саграђен средином 19. века на месту старијег дрвеног моста и први је мост направљен од кованог гвожђа у Румунији. Оно што је веома интересантно око овог моста јесу легенде које се везују за њега. По најчувенијој, мост ће се срушити уколико на њему изговорите лаж. Међутим, друга легенда каже да су са овог моста бацани продавци који су покушавали да преваре купце. Трећа каже да је мост био састајалиште младих парова — момци би девојкама рекли да их чекају на мосту, а оне су их мучене чекале сатима, све док не би схватиле да су их момци слагали и да се неће појавити. По још једној легенди, овај мост су често прелазили заједно заљубљени парови — девојке би се клеле да су девице, а када би младожење након брака схватили да су били преварени, бацали би своје новопечене супруге са моста. Иако су ове легенде од моста направиле чувену туристичку атракцију, истина о имену моста је нажалост прилично досадна. Наиме, мост су Немци назвали лежећи мост, што се, због сличности језика временом искривило у мост лажи. Дизајн и архитектура Мост има четири лука од ливеног гвожђа. Украшен је Неоготичким мотивима. На најјужнијем луку стоји грб Сибиња док на најсевернијем стоје натписи 1859 и назив ливнице која је испоручила део компоненти моста. Шине су направљене од осам панела кружних облика и Готичких декорација. Галерија Референце
Poiana cu Schit

Poiana cu Schit este o arie protejată de interes național ce corespunde categoriei a IV-a IUCN (rezervație naturală de tip floristic) situată în județul Iași, pe teritoriul administrativ al comunei Grajduri. Localizare Aria naturală se află în Podișul Moldovei, în partea sudică a județului Iași, pe malurile pârâului Cocoarei (afluent al râului Rebricea) în pădurea Boroșești, în teritoriul vestic al satului Poiana cu Cetate. Descriere Rezervația naturală cu o suprafață de 9,50 hectare a fost declarată arie protejată naturală prin Legea Nr.5 din 6 martie 2000 (privind aprobarea Planului de amenajare a teritoriului național - Secțiunea a III-a - zone protejate) și reprezintă o zonă de protecție pentru mai multe specii floristice de silvostepă, printre care dumbăț (Teucrium chamaedrys), pieptănăriță (Cynosorus cristatus), sulițică (Dorycnium herbaceum), iarba-câmpului (Agrostis stolinifera) sau păiuș din speciile Festuca stricta, Festuca ruoicola, și Festuca valesiaca. În arealul rezervației sunt remarcate mai multe creații artistice cioplite în piatră, realizate cu prilejul celor 3 ediții ale Taberei de sculptură Scînteia, organizată în anii 1986, 1987, 1988, precum și ruinele fostului schit de călugări, Bârnova din secolul XIV . Vezi și Lista rezervațiilor naturale din județul Iași Listă de rezervații naturale din România www.poianacuschit.ro Note
Pădurea Braniștea Catârilor

Pădurea Braniștea Catârilor este o arie protejată de interes național ce corespunde categoriei a IV-a IUCN (rezervație naturală de tip forestier) situată în județul Olt, pe teritoriul administrativ al comunelor Obârșia și Ștefan cel Mare. Localizare Aria naturală cu o suprafață de 301,10 hectare se află în partea sud-vestică a județului Olt în Câmpul Leu-Rotunda din nord-vestul Câmpiei Olteniei, la limita teritorială cu județul Dolj. Descriere Rezervația naturală suprapusă sit-ului Natura 2000 - Braniștea Catârilor a fost declarată arie protejată prin Legea Nr.5 din 6 martie 2000 (privind aprobarea Planului de amenajare a teritoriului național - Secțiunea a III-a - zone protejate) și reprezintă zonă împădurită din sud-vestul Câmpiei Romanațiului cu rol de protecție pentru specii arboricole de stejar brumăriu (Quercus pedunculiflora) și stejar pufos (Quercus pubescens), stejar balcanic (Quercus virgiliana) cu înălțimi cuprinse între 25 și 28 de metri. Biodiversitate Rezervația naturală dispune de două tipuri de habitate, astfel: vegetație de silvostepă eurosiberiană cu specii de stejar (stejar brumăriu, stejar pufos și stejar balcanic) și zone cu tufărișuri de foioase ponto-sarmatice. Floră Stejarul vegetează în asociere cu specii de salcâm (Robinia pseudoacacia), arțar (Acer pseudoplatanus), tei pucios (Tilia cordata), frasin (Fraxinus), precum și cu specii de arbusti cu exemplare de păducel (Crataegus monogyna), mur (Rubus fruticosus), porumbar (Prunus spinosa) sau măceș (Rosa canina). La nivelul ierburilor sunt întâlnite specii floristice de silvostepă cu elemente de: sadină (Chrysopogon gryllus), iarbă bărboasă (Andropogon gerardii), păiuș roșu (Festuca rubra), firuță (Poa pratebsis), valeriană (Valeriana officinalis), peliniță (Artemisia annua), timoftică (Phleum pratense), brândușă galbenă (Crocus moesicus) sau brândușă de toamnă (Crocus banaticus). Vezi și Lista rezervațiilor naturale din județul Olt Listă de rezervații naturale din România Note
Pădurea Călinești - Brezoi

Pădurea Călinești - Brezoi este o arie protejată de interes național ce corespunde categoriei a IV-a IUCN (rezervație naturală de tip mixt), situată în județul Vâlcea, pe teritoriul administrativ al orașului Brezoi. Localizare Aria naturală se află în partea sud-estică a Munților Lotrului și cea nordică a orașului Brezoi, la o altitudine medie de 400 m și se întinde pe o suprafață de 200 de hectare. Descriere Rezervația naturală declarată arie protejată prin Legea Nr.5 din 6 martie 2000, este inclusă în Parcul Național Cozia și reprezintă o zonă împădurită cu un relief variat (stânci, abrupturi stâncoase, grohotișuri, hornuri, văii, pajiști, păduri), de importanță geomorfologică (conglomerate de Brezoi), floristică și peisagistică. Floră Flora este reprezentată de specii arboricole de fag din specia Fagus sylvatica și gorun din specia Quercus petraea. La nivelul ierburilor sunt întâlnite mai multe specii de plante rare sau endematice, printre care: garofiță (Dianthus henteri), sânziană din specia Galium valantoides, cimbrișor din specia Thymus comosus, didiței (Pulsatilla montana), tulichină (Daphne mezereum), tămâiță (Daphne cneorum). Vezi și Rezervație naturală Lista rezervațiilor naturale din județul Vâlcea Listă de rezervații naturale din România Note
Pădurea Goșman

Pădurea Goșman este rezervație forestieră de categoria IV IUCN aflată în Județul Neamț în Munții Tarcău. Localizare Latitudine 46º 42' 49 N Longitudine 26 º 12' 54 E Se află la o altitudine de 742-1141 m între culmea Goșmanu (Vârful Goșmanului 1310 m) și pârâul cu același nume, pe versantul stâng al acestuia înainte de confluența cu Tarcăul. Informații generale orientative Codul sitului este ROSCI0156 Pădurea Goșman. Pădurea este proprietate de stat. Din anul 2004 este în custodia Direcției Silvice Piatra Neamț. Dacă inițial avea 173 ha, actual are 190 ha. Elemente caracteristice Are o suprafață de 190 ha. În rezervație găsim specii arboricole de molid (Picea abies), brad (Abies alba) și fag (Fagus sylvatica). Izolat mai apar și exemplare de ulm (Ulmus Montana), alun (Corylus avellana), paltin de munte (Acer pseudoplatanus), scorușul (Sorbus aucuparia) . Originea numelui Provine de la Vârful Goșmanu aflat în apropiere. Importanță Rezervația Pădurea Goșman este importantă pentru protejarea arboretului secular de amestec de rașinoase cu fag și a diversității biologice. Situl adaposteste specii rare de pasari și specii de plante importante pentru flora din zonă. Habitat Rezervația Goșman prezintă un stadiu de codru secular (vârsta copacilor este de circa 140-260 de ani) neinfluențat de om, al cărui arboret variază ca vârstă, înălțime și dimensiuni, de la uriași bătrâni de sute de ani ce ating înălțimi de peste 60 de metri cu diametru la bază de 150 de cm (lucru rar întâlnit în pădurile virgine de molid din România), până la puieți mici abia instalați. Predominanți rămân însă arborii bătrâni cu înălțimi de 40-55 m și diametru de 30-70 cm. Specificul versantului gazdă îl constituie ondularea sa precum și înclinarea între 25-45 grade. Calitate Situl se află într-o stare bună de conservare și nu se află în pericol de eroziune sau activități antropice. Potențial turistic de vecinătate Monumentul Eroilor - Satul Tarcău Muzeul de artă Iulia Hălăucescu - Satul Tarcău Cascada (Repezișurile) Ianuș din Satul Cazaci Repezișul Piciorul Pascului Cascada Frasin Cheile Aței Mănăstirea Sihăstria Tarcăului Cele 3 cascade de pe Bolovăniș Defileul Bolovănișului Cascada Goșmanu Cascada Răchitiș Defileul Tărcuței Mănăstirea Daniil Sihastrul Tărcuța Vezi și Lista rezervațiilor naturale din județul Neamț Munții Tarcău Legături externe Prin Munții Tarcăului pe Valea tarcăului Partea I accesat 2012.02.22 00.29 Prin Munții Tarcăului pe Valea tarcăului Partea a II-a accesat 2012.02.22 00.29 De la Tarcău la Ardeluța Arhivat în 10 iunie 2011, la Wayback Machine. accesat 2012.02.22 00.30 Bibliografie Fișa sitului Natura 2000 Pădurea Goșman[nefuncțională] accesat 2012.02.22 00.30 Monumentele naturii din Județul Neamt, Ciobanu M., Grasu C., Ionescu V., 1972 Note
Pădurea Latorița

Pădurea Latorița este o arie naturală protejată de interes național ce corespunde categoriei a IV-a IUCN (rezervație naturală de tip mixt), situată în județul Vâlcea, pe teritoriul administrativ al comunei Malaia. Localizare Aria naturală se află în partea nord-vestică a Munților Căpățânii, în apropierea limitei nord-vestice a județului Vâlcea cu județele Sibiu și Hunedoara, în partea sud-vestică a satului Ciungetu, în lunca dreaptă a râului Latorița la o altitudine cuprinsă între 800 și 1350 m. Descriere Rezervația naturală declarată arie protejată prin Legea Nr.5 din 6 martie 2000, se întinde pe o suprafață de 7,10 hectare, reprezintă o zonă de protecție pentru specia arboricolă de larice (Larix decidua), precum și pentru mai multe specii ierboase. Floră La nivelul ierburilor sunt întâlnite mai multe specii floristice rare (unele ocrotite prin lege), dintre care: floarea-reginei (Leontopodium alpinum Cass), smârdar (Rhododendron kotschyi), angelică (Angelica Archangelica), iederă albă (Daphne blagayana), clopoțel de munte (din specia Campanula serrata) albăstriță (Centaurea coziensis) sau cimbrișor (din specia Thymus comosus). Vezi și Rezervație naturală Lista rezervațiilor naturale din județul Vâlcea Listă de rezervații naturale din România Note
Pădurea Reșca

Pădurea Reșca este o arie protejată de interes național ce corespunde categoriei a IV-a IUCN (rezervație naturală de tip forestier) situată în județul Olt, pe teritoriul administrativ al comunelor Dobrosloveni și Fărcașele. Localizare Aria naturală cu o suprafață de 50 hectare se află în partea centrală a județului Olt, în hotarele nord-estice ale satelor Reșca și Hotărani, lângă drumul județean (DJ642 Dobrosloveni - Fărcașu de Jos), în imediata apropiere a rezervației naturale Iris - Malu Roșu. Descriere Rezervația naturală a fost declarată arie protejată prin Hotărârea de Guvern Nr.2151 din 30 noiembrie 2004 (privind instituirea regimului de arie naturală protejată pentru noi zone) și reprezintă o zonă împădurită din lunca dreaptă a Oltului Inferior, cu scop de protecție pentru specii arboricole (stejarul lui Nae - monument al naturii) și ierboase. Biodiversitate Aria protejată dispune de tipuri de habitate cu păduri ripariene mixte (stejar, frasin și ulm), păduri subatlantice în amestec (stejar și carpen), păduri de gârniță și păduri aluvionare de luncă (salcie și plop alb). Aria naturală adăpostește o mare varietate de faună și floră cu exemplare rare (unele protejate prin lege) specifice zonei de interferență a Câmpiei Romanaților cu Câmpia Boianului (subdiviziuni ale Câmpiei Române). Flora este constituită din specii arboricole cu stejar (Quercus robur), frasin (Fraxinus augustifolia), velniș (Ulmus laevis), gârniță (Querqus frainetto), ulm de câmp (Ulmus minor), carpen (Carpinus betulus), chiparos-de-baltă (Taxodium distichum)salcie (Salix alba) sau plop alb (Populus alba). La nivelul ierburilor sunt întâlnite plante cu specii de: lalea pestriță (Frittilaria meleagris), stânjenel-de-baltă (Iris pseudacorus), lalea-de-crâng (Tulipa bibersteniniana), măzăriche (Vicia lutea), sânișoară (Saniculea europaea). Fauna este reprezentată de specii de mamifere (rozîtoare: șoarece de câmp, chițcan de câmp, pârș de alun), păsări (barză albă, barză neagră, corb) și insecte. Vezi și Lista rezervațiilor naturale din județul Olt Listă de rezervații naturale din România Note
RAFO Onești

RAFO Oneşti was one of the largest oil refineries in Romania and Eastern Europe with an annual total refining capacity of 3.5 million tonnes of oil. The refinery was privatised in 2001 with the major stock of 60% being sold to Imperial Oil and Canyon Servicos for around US$7.5 million. The British company Balkan Petroleum bought the refinery from those companies in 2003. In November 2006, Calder - A bought the refinery and paid all its debts to the state budget. Until November 2007 the company paid debts worth around US$380 million, and increased the capital by US$860 million. The company also operated a chain of 290 gas stations, of which it owned 45, the rest being business associations. In 2007, Iakov Goldovskiy's Petrochemical Holding GmbH acquired 98% of the company's shares, later the debts of RAFO were swapped for equity. As a result, Petrochemical Holding GmbH became 96.5% shareholder of RAFO. In 2008, the company stopped production, because it was no longer possible to renew its operating licence, as the facility could not comply with environmental legislation requirements. It entered insolvency in 2014 and in September 2019 it went bankrupt after the plan for its restructuring failed. The majority shareholder, Petrochemical Holding, registered in Austria and owned by Russian investor Iakov Goldovski is owed around €71 million. The refinery was placed on the market before being sold to Romanian railway transport group Grampet for EUR 6 million for use as a logistics hub. See also Borzești Petrochemical Plant References External links Official website (in Romanian) Petrochemical Holding GmbH, majority shareholder
RAFO Onești

RAFO Oneşti était l'une des plus grandes raffineries de pétrole de Roumanie et d'Europe de l'Est avec une capacité de raffinage totale annuelle de 3,5 millions de tonnes de pétrole. La raffinerie a été privatisée en 2001, 60% a été vendue à Imperial Oil et Canyon Servicos pour environ 7,5 millions de dollars américains. La société britannique Balkan Petroleum a acheté la raffinerie à ces sociétés en 2003. En novembre 2006, Calder - A a acheté la raffinerie et payé toutes ses dettes au budget de l'État. Jusqu'en novembre 2007, la société a payé des dettes d'une valeur d'environ 380 millions de dollars et a augmenté le capital de 860 millions de dollars. La société exploitait également une chaîne de 290 stations-service, dont elle possédait 45, le reste étant possédé par des associations professionnelles. En 2007, Petrochemical Holding GmbH a acquis 98% des actions de la société, plus tard les dettes de RAFO ont été échangées contre des capitaux propres. En conséquence, Petrochemical Holding GmbH est devenu actionnaire à 96,5% de RAFO. En 2008, l'entreprise a arrêté la production, car il n'était plus possible de renouveler son permis d'exploitation, car l'installation ne pouvait pas se conformer aux exigences de la législation environnementale. Elle est entrée en faillite en 2014 et a fait faillite en septembre 2019 après l'échec de son plan de restructuration. Sources et références Liens externes Site officiel (en anglais) Portail des énergies fossiles Portail de la Roumanie
Rezervația Miru-Bora

Miru-Bora este o arie protejată de interes național ce corespunde categoriei a IV-a IUCN (rezervație naturală de tip floristic și faunistic), situată în județul Vâlcea, pe teritoriul administrativ al comunei Voineasa. Localizare Aria naturală protejată se află în Munții Lătoriței la o altitudine cuprinsă între 1.800 și 2.030 m, în coama nord-estică a Vârfului Bora, în apropierea lacului de acumulare Vidra. Descriere Rezervația naturală Miru-Bora a fost declarată arie protejată prin Legea Nr.5 din 6 martie 2000 (privind aprobarea Planului de amenajare a teritoriului național - Secțiunea a III-a - zone protejate) și reprezintă o zonă ce conservă habitate de pajiști alpine, formațiuni ierboase și tufărișuri cu jneapăn (Pinus mugo) și bujor de munte (din specia Rhododendron myrtifolium) și adăpostește o mare varietate specii faunistice, unele protejate prin lege (urs brun, cerb, cocoș de munte). Vezi și Rezervație naturală Lista rezervațiilor naturale din județul Vâlcea Listă de rezervații naturale din România Note
Rezervația Ocnele Mari

Rezervația Ocnele Mari este o arie protejată de interes național ce corespunde categoriei a IV-a IUCN (rezervație naturală de tip geologic) situată în județul Vâlcea, pe teritoriul administrativ al orașului Ocnele Mari. Localizare Aria naturală este situată în Subcarpații Vâlcii o subdiviziune a Subcarpaților Getici, în bazinul pârâului Sărata, în partea central-estică a județului Vâlcea. Descriere Rezervația Ocnele Mari cu o suprafață de 15 hectare a fost declarată arie protejată prin Legea Nr.5 din 6 martie 2000 (privind aprobarea Planului de amenajare a teritoriului național - Secțiunea a III-a - zone protejate) și reprezintă o formațiune geologică (râpă) constituită din rocă de tuf dacitic, aflată în versantul dealului cunoscut de localnici sub denumirea de Evantaiul. Vezi și Rezervație naturală Lista rezervațiilor naturale din județul Vâlcea Listă de rezervații naturale din România Note
Rezervația Sterpu-Dealul Negru

Sterpu-Dealul Negru este o arie protejată de interes național ce corespunde categoriei a IV-a IUCN (rezervație naturală de tip floristic, faunistic și geologic) situată în județul Vâlcea, pe teritoriul administrativ al Voineasa. Localizare Aria naturală se află în partea sudică a Munților Lotrului (între râul Voineșița și râul Păscoaia), la o altitudine cuprinsă între 1.750 și 2000 de metri, în apropierea limitei nordice a județului Vâlcea cu județul Sibiu. Descriere Rezervația naturală cu o suprafață de 5 hectare, declarată arie protejată prin Legea Nr.5 din 6 martie 2000 reprezintă o zonă (abrupturi stâncoase, pajiști alpine, stâncării, văi, tufărișuri) ce adăpostește o varietate de specii floristice (jneapăn, smârdar) și faunistice (urs brun, capră neagră, cerb) protejate prin lege. Vezi și Rezervație naturală Lista rezervațiilor naturale din județul Vâlcea Listă de rezervații naturale din România Note
Rezervația paleontologică Golești

Rezervația paleontologică Golești este o arie naturală de interes național ce corespunde categoriei a IV-a IUCN (rezervație naturală de tip paleontologic), situată în județul Vâlcea, pe teritoriul administrativ al comunei Golești. Localizare Aria naturală se află în Subcarpații Vâlcii (o subdiviziune a Subcarpaților Getici), în bazinul văii Sâmnicului, la o altitudine medie de 500 m, în partea sudică a satului Poenița. Descriere Rezervația naturală a fost declarată arie protejată prin Legea Nr.5 din 6 martie 2000 și reprezintă o surpătură de pământ în versantul drept al pârâului Sâmnic, cu depozite fosilifere de vertebrate și nevertebrate atribuite Meoțianului și urme fosilizate ale frunzelor unor plante atribuite Neozoicului. Vezi și Rezervație naturală Lista rezervațiilor naturale din județul Vâlcea Listă de rezervații naturale din România Note
River Plaza Mall

River Plaza Mall este un centru comercial în Râmnicu Vâlcea, deschis în anul 2006, cu o suprafață închiriabilă de 12.358 și este deținut compania portugheză Sonae Sierra. Acesta conține un supermarket Carrefour Market, magazine (Pepco, Takko, Musse, Benvenuti, CCC , Jolidon, Tezyo, Intersport, Adidas și altele), o cafenea, o librărie Alexandria, un magazin cu jucării Noriel, două magazine de electronice: Altex și Flanco, 2 parcări, una situată la suprafață și alta subterană. La etajul 3 se găsesc restaurante de tip fast-food ca KFC, McDonald's, Spartan, Springtime, o cofetărie, o gelaterie, un cinema (Line Cinema), trei spații de joacă, și un salon de înfrumusțare, iar la etajul patru se află un cazino Maxbet. Pe acoperișul centrului comercial se află un patinoar, funcționabil doar iarna, restul anului fiind folosit drept restaurant și o discotecă. Legături externe Site web oficial
Sala Dalles

Sala Dalles este o sală de expoziții din București, situată pe bulevardul Nicolae Bălcescu, la numărul 18, în apropierea Pieței Universității. O doamnă, Elena, moștenitoarea unei familii de greci stabiliți de generații în Valahia, a făcut prin testament o donație către Academia Română, pentru a se înființa „Fundația Ioan Dalles”, ca lăcaș de cultură în memoria ultimului său fiu. Clădirea Fundației „Ioan I. Dalles”, construită de Emil Prager, după planurile arhitectului Horia Teodoru, a fost inaugurată la 27 februarie 1932 cu expozițiile de artă fină George Oprescu și Jean Alexandru Steriadi. După cum se arată în testamentul Elenei Dalles, Asociațiunea Universității Populare din București, care făcea parte din Fundația „Ioan I. Dalles, avea menirea „de a forma caracterele cetățenilor români prin cultivarea și educarea lor sufletească”. În 1958, comuniștii au plasat în fața sălii un bloc, cunoscut azi ca blocul Dalles. În general, la Sala Dalles se mai organizează târguri de carte „Kilipirim” (în luna noiembrie) și târguri de cadouri pentru diferite sărbători – sărbătorile de iarnă (1 decembrie-24 decembrie), mărțișor sau Paști. Note Legături externe Materiale media legate de Sala Dalles la Wikimedia Commons