Bukaresti botanikus kert

A bukaresti Dimitrie Brândză botanikus kert a román főváros 1860-ban alapított füvészkertje. 1884-től működik jelenlegi helyén, a Cotroceni-palotával átellenben elhelyezkedő 17,5 hektáros telken. 1994 óta viseli korábbi igazgatója, Dimitrie Brândză nevét. A kert tízezer növényfajt állít ki. Az ágyásokon és ültetvényeken kívül adminisztratív épületek, múzeum, könyvtár és látogatható melegházak is helyet kaptak területén. Helyi jelentőségű műemlékként tartják nyilván B-II-a-B-18508 azonosító alatt. Története 1860-ban alapították Ulrich Hoffmann professzor vezetésével a bukaresti Orvosi és Gyógyszerészeti Egyetem (jelenleg Carol Davila egyetem) mellett, a Cotroceni sugárúton. 1865–1866 között építették az első melegházakat, így egzotikus növények termesztésére és kiállítására is lehetőség nyílt. 1866-ban, Hoffmann halála után Dimitrie Grecescu akadémikus vette át a kert vezetését. 1874-ben ezt a területet a Cotroceni-palota parkjához csatolták, a botanikus kertnek új helyet jelöltek ki a városközpontban, a Suțu-palota telkén, a Piața Universității téren, igazgatójául pedig Dimitrie Brândză botanikust nevezték ki. A tér rendszerezése és két új sugárút terve miatt a kert hamarosan ismét költözésre kényszerült; 1884-ben a Cotroceni-negyedben jelöltek ki számára telket, ahol máig is működik. Tájépítésze a brüsszeli Louis Fuchs volt. Brândză ellenőrzése alatt (1874–1895) a kert látványos fejlődésen ment keresztül: létrehozták a fő faültetvényeket, megnyitották az első melegházakat (1891), cserekapcsolatokat létesítettek több külföldi füvészkerttel, megépítették a Botanikai Intézetet. A 20. században folytatódott az előrehaladás, a gyűjteményeket bővítették, új szektorokat hoztak létre. 1930-ban egy éttermet is nyitottak (ezt ma adminisztratív épületként használják). A botanikus kertet csak 1935-ben nyitották meg a nagyközönség számára; ebből az alkalomból át is rendezték Octav Doicescu építész tervei alapján, szobrokat állítottak, kőfalait fémkerítésre cserélték. 1944-ben, a második világháború alatt angol–amerikai bombázás pusztította; ekkor semmisült meg a Botanikai Intézet régi épülete. 1952-ben átrendezték a kertet, 1960-ban felépítették az Intézet új épületét, 1976-ban új melegházakat nyitottak, 1978-ban pedig megnyílt a Botanikai Múzeum a park területén álló Saint-Georges házban. 1980–1981-ben elkészítették a központi, 0,9 hektáros nagy tavat. 1994-től viseli Dimitrie Brândză nevét. Leírása A botanikus kert területe 17,5 (más forrás szerint 18,2) hektár, tengerszint feletti magassága 73–87 méter. Több részre (ún. szektorra) osztották: Dísznövények (a főbejárat közelében): 1,8 hektáros területen több, mint 600 taxont vonultat fel, ahol az év bármelyik hónapjában láthatók virágzó növények. Ritka romániai növények, egyes példányai természeti emlékek (monumente ale naturii). Mediterrán flóra és Dobrudzsa flórája; Románia déli részeire jellemző növények. Olasz kert, pihenőhely medencével, padokkal. Rózsakert, az új melegházak előtt. A Kárpátok növényvilága, dombos hely a Kárpátokra jellemző fákkal és virágokkal. Fenyves magaslat vízeséssel és kis tóval; az egyik legkorábban elkészült rész (1886). Szisztematikus szektor. Haszonnövények, főként gyógynövények. A melegházak Az első melegházakat 1889–1891 között építették 760 m² alapterületen, a Liège-i botanikus kert létesítményeinek mintájára, és egészen 1976-ig kiállítóhelyként szolgáltak (ekkor kultúrnövényeket kezdtek termeszteni bennük). 1958–1963 és 1973–1976 között új melegházak épültek 650, illetve 2500 m² alapterületen. Ezekben főként egzotikus, trópusi növények láthatóak (pálmák, pozsgások, orchideák, húsevő növények, páfrányok, citrusfák, vízinövények stb). 2011-ben ismét megnyitották a régi, „Liège-i” épületeket is a látogatók számára. A múzeum A Botanikai Múzeum eredetileg az Intézet épületében működött, annak 1944-es megsemmisüléséig. 1978-ban a főbejárat közelében álló neobizánci épületbe költöztették, a gyűjteményeknek 20 szobát rendeztek be. Az épület korábban Alexandru Saint-Georges (1886–1954) gyűjtő háza volt; a két világháború között művészeti múzeum működött benne. A botanikai múzeum 15 000 növényt mutat be, ezeken kívül botanikai festményeket (Angiolina Santocono) és preparált állatokat. Herbáriuma 500 000 növényfajt tartalmaz. Képek Jegyzetek Források ↑ Diaconescu: Diaconescu; et al. (1982). Grădina Botanică din București. Bukarest: Editura Sport-Turism. : Explicit use of et al. in: |author= (súgó)