Ciutadella de Făgăraș

La Ciutadella de Făgăraș (en romanès: Cetatea Făgărașului, en hongarès: Fogarasi vár, alemany: Fogarascher Burg) és un monument històric a Făgăraș, al comtat de Brașov, a Transsilvània (Romania). Història Casa de fusta Al segle XII hi havia una fortificació de terra i fusta. Les investigacions arqueològiques mostren que l'antiga fortificació va ser violentament destruïda cap a mitjan segle xiii, presumptament en relació amb la invasió mongola de 1241. La construcció de la fortalesa tal com es coneix actualment s'inicià l'any 1310. Situada a mig camí entre Brașov i Sibiu i prop de Valàquia, la Ciutadella de Făgăraș va proporcionar una posició defensiva contra possibles incursions al sud-est de Transsilvània. La finalitat de la construcció de la fortalesa era eminentment estratègica, més precisament per a la defensa del sud-est de Transsilvània de les incursions dels tàrtars i els otomans. Fortificació L'any 1526, convertit en voivode de Transsilvània, Ștefan Mailat, fill d'un boiar de la regió, va prendre possessió de Făgăraș i els dominis circumdants i va iniciar les obres de transformació de la fortalesa en una autèntica fortalesa fortificada. Va doblar el gruix de les parets i disposar nous espais en sales i vestíbuls amb volta. El 1541, els otomans dirigits per Mustafa Pacha van atacar la fortalesa i van capturar Mailat, que va morir deu anys més tard en captivitat a la fortalesa de Yedikule a Istanbul. Gáspár Bekes, propietari de la ciutadella entre 1567 i 1573, va construir el fossat al voltant de la fortalesa, aprofitant la terra excavada per reforçar la part interior de les muralles. Durant l'època d'Esteve VIII Báthory (voivoda de Transsilvània del 1571 al 1586) i Baltasar Báthory (senyor de la fortalesa del 1588 al 1594), es va construir el primer bastió a l'angle sud-est de l'anell defensiu exterior. Tresor reial El 1599, Miquel el Valent va ocupar la fortalesa, i la va donar a la seva dona, Doamna Stanca. Convertit en príncep de Transsilvània, va acollir aquí la seva família i el tresor reial, L'any 1617, s'erigaren els dos últims nivells de la torre sud-oest (masmorra), també coneguda com la Torre Roja, que té cinc nivells. El 1630 es va ampliar la séquia de defensa que envoltava la fortalesa i es va connectar per un canal secret amb el riu Olt. A l'entrada es va instal·lar un pont plegable. Més tard, els cellers van ser reordenats en calabossos on els serfs revoltats eren empresonats. El 1657 la princesa-consort Zsuzsanna Lorántffy (esposa del príncep Gheorghe Rákóczi I), mestressa de la Ciutadella de Făgăraș, va fundar la primera escola (nivell mitjà) amb el romanès com a llengua d'ensenyament, a Făgăraș, que funcionava sota el patrocini de la princesa. Durant el segle xvii, amb breus interrupcions, Făgăraș va ser una autèntica capital del principat de Transsilvània, la fortalesa esdevenint la residència dels prínceps de Transsilvània. La dieta de Transsilvània es va reunir aquí 11 vegades. Caserna dels austríacs Després de la transició de Transsilvània al domini dels Habsburg, el 1696, la fortalesa de Făgăraș va ser presa pels austríacs i es va convertir en una caserna, a partir de 1699, i en una presó militar. Residència del bisbe El 1721 Făgăraș es va convertir en la seu de la Diòcesi Romanesa Unida amb Roma (grega catòlica), la residència del bisbe es trobava al primer pis de l'ala sud del castell. Però el bisbe Ioan Giurgiu Patachi va preferir viure dissabte al castell de Brukenthal, i Innocent Micu-Klein va traslladar la seva residència episcopal, mitjançant un intercanvi de propietats, de Făgăraș a Blaj, el 1737. Nicolae Iorga va visitar la fortalesa l'any 1903 i la va trobar a prop de la ruïna. Presó per anticomunistes Del 1948 al 1960, la fortalesa va ser utilitzada com a presó per a aquells que s'oposaven al règim comunista, i per a membres de la policia i Siguranța Statului del període d'entreguerres, inclosos els generals Vasile Zorzor, Gheorghe Liteanu, i Emanoil Leoveanu. En total, unes 5.000 persones van ser detingudes en aquest lloc, moltes de les quals van ser torturades. El fred, la fam i la manca de qualsevol forma d'atenció mèdica van ser les causes d'un gran nombre de morts entre els detinguts. Segons els investigadors, es va declarar oficialment que 161 o 166 presos havien mort en aquesta presó. Va esdevenir una de les presons del sistema gulag romanès. Museu Entre el 1965 i el 1977 s'hi van fer treballs de restauració. Actualment, la ciutadella funciona com a museu i alberga diversos artefactes. Actualment, la fortalesa acull el Museu del País de Făgăraș "Valer Literat", així com la Biblioteca Municipal. Galeria d'imatges Vegeu també Turisme a Romania Set Meravelles de Romania Referències Bibliografia Constantin C. Giurescu și Dinu C. Giurescu, Istoria românilor din cele mai vechi timpuri și pînă azi, Editura Albatros, București, 1971. Vlad Georgescu, Istoria românilor de la origini pînă în zilele noastre, Ediția a III-a, Editura Humanitas, București, 1992. Ioan Ciupea, Făgăraș, Mic Îndreptar Turistic, Editura Sport-Turism, București, 1983 Muzeul Țării Făgărașului „Valer Literat”, 720 de Ani de Istorie a Făgărașului, Editor Iulian Marius Șchiopu, Editura ALTIP, Alba Iulia, 2011 ISBN 978-973-117-337-5 Al. Marin, Cetatea Făgărașului, In „Făgăraș. 700 de ani 1291-1991 Pagini de Istorie”, Editura Arta Grafică, 1991, p.47. Liviu Stoica, Gheorghe Stoica, Gabriela Popa. Castele și cetăți din Transilvania: județul Brașov, 2011. ISBN 978-973-0-11186-6. Ciprian Skowronski, Cetatea Făgărașului, cetatea care nu a fost cucerită niciodată!, Documentar DVD Video, Partener: Muzeul Țării Făgărașului, „Valer Literat”; audio: stereo, limba română; subtitrare: engleză; durată: 60 de minute; Făgăraș 2015. Gheorghe Sebestyén, Fortalesa de Făgăraș, Editorial Tècnica, 1992