NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Cetatea dacică Costești-Blidaru

Cetatea dacică Costești - Blidaru este una dintre cele șase fortărețe dacice din Munții Orăștiei care fac parte din patrimoniul mondial UNESCO din România. Cetatea a fost construită în secolul I î.Hr. cu scop de protecție împotriva cuceririi romane. Se găsește lângă satul Costești, comuna Orăștioara de Sus din județul Hunedoara. Situată pe culmea Blidarului (750 m), este cel mai puternic complex fortificat din această zonă, fiind întins pe un platou de aproape 6000 mp. Străjuind malul stâng al apei Grădiștei, la fel ca și cetatea Costești, fortificația de la Blidaru cuprinde de fapt două incinte, unite între ele, având împreună șase turnuri puternice. Prima cetate, ce ocupă platoul superior al dealului, are o formă trapezoidală, fiind prevăzută cu patru turnuri exterioare, plasate pe colțuri. Potrivit unei ingenioase rigori de arhitectonică militară, intrarea se făcea prin turnul I, astfel conceput încât să împiedice desfășurarea forțelor inamicului, silindu-l să cotească spre dreapta și să-și expună flancul loviturilor. În interior se păstrează urmele unui turn-locuință. Cetatea a doua a fost construită la vest de prima, având forma pentagonală și între ele existând o mică diferență de nivel. Latura răsăritenă era comună la ambele. Datarea cetății s-a făcut după perioadele de construcție, prima cetate s se estimează a fi construită la sfârșitul sau după domnia lui Burebista, iar a doua , extinderea , la sfârșitul sec. I d.Hr. Imagini Note Vezi și Fortărețe dacice din Munții Orăștiei Cetatea dacică Costești-Cetățuie Legături externe CIMEC - Cetatea dacică de la Costești-Blidaru FOTOREPORTAJ.Punctul forte din sistemul defensiv de CETĂȚI al DACILOR | GALERIE FOTO, 2 mai 2013, Ciprian Iancu, Evenimentul zilei Costești - locul din care a pornit povestea Regatului Dac | GALERIE FOTO, 1 mai 2013, Ciprian Iancu, Evenimentul zilei
Orășenesc Stadium (Mioveni)

The Orășenesc Stadium is a multi-purpose stadium located in Mioveni, Romania. Opened in 2000, it has a seating capacity of 5,948, out of a total capacity of 8,000 as of 2022. The stadium is generally used for football games, formerly as the home ground of local club CS Mioveni before its bankruptcy in 2024 and currently by Liga I club Argeş Piteşti. References
Stadionul Orășenesc (Mioveni)

El Stadionul Orășenesc anteriormente llamado Stadionul Dacia es un estadio multiusos ubicado en la ciudad de Mioveni, Rumania. El estadio tiene una capacidad para 10 000 espectadores y sirve, principalmente, para la práctica del fútbol. En el estadio disputa sus partidos como local el CS Mioveni (Dacia Mioveni). El Internaţional Curtea de Argeş disputó en este recinto sus partidos de Liga I en 2009/10 debido a que su estadio estaba en renovación. Véase también Anexo:Estadios de fútbol de Rumania
Stade Orăsenesc de Mioveni

Le Stadion Orăsenesc (également connu sous le nom de Stadionul Mioveni ou Stadionul Dacia) est un stade de la ville de Mioveni utilisé par l'équipe de football CS Mioveni. Après la promotion de l'équipe en Ligue II en 2003, la mairie a entamé la construction d'une deuxième partie des tribunes. Cela a commencé avec la tribune officielle, qui dispose de sièges spéciaux pour la presse dans la partie supérieure et d'une cabine pour assurer la transmission audio-vidéo des matchs. Actuellement, le stade a une capacité de 10 000 places. L'installation nocturne a été inaugurée en mai 2007, à l'occasion du match amical entre Dacia Mioveni et le champion de Roumanie de l'époque, le Dinamo Bucarest. Le premier match de Dacia en Ligue I s'est joué dans ce stade le 28 juillet 2007 contre le Rapid. À côté du terrain de jeu se trouve un bâtiment qui abrite tous les services nécessaires à un stade de football : vestiaires, douches, sauna, cabinet médical, mini-hôtel. References Voir aussi Articles connexes Club Sportiv Mioveni Liens externes (ro) * Tout sur les stades Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du football Portail de la Roumanie
Stadionul Orășenesc (Mioveni)

Stadionul Orășenesc (cunoscut și ca Stadionul Mioveni sau Stadionul Dacia) este un stadion multifuncțional din Mioveni, județul Argeș, România. Având o capacitate de 5.948 de locuri, este folosit în principal pentru meciuri de fotbal, a servit drept terenul de acasă al echipei locale CS Mioveni până la desființarea sa în 2025. Din 2023, este utilizat și de echipa principală a județului Argeș, FC Argeș Pitești, din cauza lucrărilor de renovare la Stadionul Nicolae Dobrin. După promovarea echipei în Liga a II-a în 2003, primăria orașului a început construirea unei a doua secțiuni a tribunelor. S-a început cu tribuna oficială care are în partea superioară locuri speciale pentru presă și o cabină pentru asigurarea transmisiei audio-video a meciurilor. Instalația de nocturnă a fost inaugurată în luna mai a anului 2007, cu ocazia meciului amical dintre Dacia Mioveni și campionana de atunci a României, Dinamo București. Primul meci în Liga I al Daciei s-a disputat pe acest stadion pe 28 iulie 2007 împotriva echipei Rapid București. Note Legături externe Totul despre stadioane
Cetatea dacică de la Ardeu

Este o fortificație dacică situată pe teritoriul României. Note Vezi și Listă de cetăți dacice Legături externe Cetatea Ardeu, jud. Hunedoara Arhivat în 12 iunie 2014, la Wayback Machine. Reconstituiri 3D „Cetățuia Ardeu” - cetate dacică, reconstituire 3D virtuală (ipotetică) (v.1)
Dacian fortress of Covasna

The Dacian fortress of Covasna served as a Dacian fortified town and is rated to have been built in the 1st century BC. It sits on a mountain in the Brețcu-Oituz Mountains above the town of Covasna, which is 227 km from the capital of Bucharest. The fortress is also known by the name of the Fairies Fortress, sitting atop of the Valley of Fairies. Construction The fortress consisted of a number of terraced fortifications sitting at an altitude of about 900 m above sea level with a command of the areas around south-east Transylvania, south Moldavia and east Wallachia. In all the fortress covered an area of 10,000 m2. A number of defensive buildings were built as well as religious sites and the terraces blocked and hampered advancing armies as they were bolstered by 1.5 m to 2 m high and 2m to 2.5 m thick solid sandstone slab walls. The first terrace was 3,000 m2 while the second was 3,700 m2 and the third 150 m2. Each was fortified by walls. Excavations lead to the possibility of other terraces further down. The main acropolis was situated at the base of the plateau was a 700 m2 circular solid stone building. Conquering The fortress is assumed to have been a Dacian haven for over two centuries until the Roman–Dacian wars of the 2nd Century AD. Excavation Three major excavation works have happened here through the last century: Al. Ferenczi (1942 – 1943) C. Daicoviciu (1949) V. Sârbu and V. Crisan, 1998 References External links Image gallery of Fairies Fortress Virtual reconstruction of Fairies Fortress
Tündér Ilona vára

Tündér Ilona vára műemlék Romániában, Kovászna megyében. A romániai műemlékek jegyzékében a CV-I-s-A-13058 sorszámon szerepel. Története Leírása Hivatkozások Források "Lista monumentelor istorice: Județul Covasna" (PDF). Ministerul Culturii. 2015. Hozzáférés: 2017. január 28.. További információk Cetățile getice din estul Transilvaniei A kovászna-komandói sikló
Cetatea Zânelor

Cetatea Zânelor este o davă dacică situată pe un vârf montan în apropierea orașului Covasna. Istoric Cetatea Zânelor este una dintre cele mai mari și mai bine conservate cetăți dacice dinafara Munților Orăștiei. Fortificațiile și modul de amenajare a teraselor reprezintă un unicat pe teritoriul dacilor. Istoria acesteia se întinde pe aproape trei secole, fiind construită pe parcursul secolului al II-lea î.Hr., distrusă probabil în vremea lui Burebista, reconstruită apoi grandios la sfârșitul sec. I î.Hr. și incendiată și dărâmată în momentul cuceririi romane a Daciei. Impresionantă atât prin amplasare, cât și prin vestigiile păstrate, cetatea a intrat în tradiția locală, inspirând legende cu zâne și comori ascunse. A fost cercetată sumar în secolele trecute, dar a reintrat în atenția specialiștilor în urma unei furtuni teribile din toamna anului 1995, când copacii smulși din rădăcini au dezvelit părți din cetate. Cercetările arheologice sistematice au început în anul 1998. Legături externe Reconstituiri 3D „Cetatea Zînelor” de la Voinești, Covasna, România, reconstituire 3D (v.2) Reconstituire virtuală 3D v.1 a Cetății Zînelor, Covasna Vezi și Listă de cetăți dacice
Fortalesa dàcia de Căpâlna

La fortalesa dàcia de Căpâlna està situada al cim d'un turó. Va ser construït en la segona meitat de segle primer abans de Crist com una defensa militar, que guarda l'entrada de la Vall de Sebeş a la capital del regne de la Dàcia, Sarmizegetusa Règia. Se suposa que la fortalesa era la residència d'un capçal daci. Les troballes arqueològiques inclouen ceràmica, eines de ferro i bronze, joies de plata i bronze i monedes romanes del període republicà i imperial. Al voltant del 2002 - 2003 s'hi van descobrir un collaret d'or i dues arracades d'or. La fortalesa va ser testimoni de les batalles daci-romanes durant les guerres dàcies de Trajà. A la primera guerra, el fort fou ocupat pels romans. En última instància, va ser cremada i destruïda pels romans cap al 106 dC. La fortalesa està envoltada per un mur el·líptic (aproximadament 270 metres de llarg). La muralla va ser parcialment destruïda durant la primera guerra i va ser reconstruïda a correcuita just abans de la segona guerra. A l'interior es van trobar dues terrasses. A la terrassa de nivell superior, al punt més alt, existia una torre d'observatori. Una casa torre (9,5 mx 9,5 m) es va situar estratègicament a prop de la porta principal fortificada. Una segona porta situada a la vall de Sebeș va ser bloquejada després de la primera guerra, un temps després del 102 dC. El fort segueix els principis arquitectònics de les fortaleses dacies de les muntanyes Orăștie; sent la paret el típic murus Dacicus. Fora de la fortificació es van trobar tres cunetes defensives. Durant les excavacions del 1982 al 1983, es van trobar ruïnes del santuari daci. El lloc va ser catalogat com a Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO el 1999. Turisme A prop del pont de Căpâlna, un cartell indica el camí cap a la fortalesa. S'hi pot arribar caminant uns 2 quilòmetres per una carretera de grava empinada que parteix de la carretera principal (DN67C) situada al fons de la vall. Galeria Referències Bibliografia Ioan Glodariu, Vasile Moga. Cetatea dacică de la Căpâlna, Alba Iulia, 2006. Enllaços externs Cetățile dacice din Munții Orăștiei - Căpâlna Reconstrucció virtual de la fortalesa Repertoriul Arheologic Naţional (RAN)
Dacian fortress of Căpâlna

Situated at the top of a steep hill, the Dacian fortress of Căpâlna was built in the second half of the 1st century BC as a military defense, guarding the entrance from the Sebeș Valley to the capital of the Dacian kingdom, Sarmizegetusa Regia. It is supposed that the fortress was the residence of a Dacian chieftain. Archeological findings include ceramics, iron and bronze tools, silver and bronze jewellery and Roman coins from the Republican and Imperial periods. Around 2002 - 2003 a gold necklace and two gold earrings were discovered here. The fortress was witness to Dacian - Roman battles during Trajan's Dacian Wars. In the first war, the fort was occupied by the Romans. Ultimately, it was burnt and destroyed by the Romans around 106 AD. The fortress is encircled by an elliptical wall (c. 270 m long). The wall was partially destroyed during the first war, and was hastily rebuilt just before the second war. Inside two terraces were found. On the higher level terrace, at the highest point, an observatory tower existed. A tower house (9.5 m x 9.5 m) was positioned strategically near the main fortified gate. A second gate positioned through the Sebeș Valley was blocked after the first war, sometime after 102 AD. The fort follows the architectural principles of the Dacian Fortresses of the Orăștie Mountains; the wall being the typical murus Dacicus. Outside the fortification three defensive ditches were found. During excavations from 1982 - 1983, Dacian sanctuary ruins were found. The site was listed as a UNESCO World Heritage Site in 1999. Tourism Near the bridge from Căpâlna, a sign indicates the road to the fortress. The site can be reached by walking around 2 kilometres on a steep gravel road starting from the main road (DN67C) situated at the bottom of valley. Gallery References Ioan Glodariu, Vasile Moga. Cetatea dacică de la Căpâlna, Alba Iulia, 2006. External links Cetățile dacice din Munții Orăștiei - Căpâlna Virtual reconstruction of the fortress Repertoriul Arheologic Naţional (RAN) Notes
Sebeskápolnai dák vár

A sebeskápolnai dák vár műemlék Romániában, Fehér megyében. A romániai műemlékek jegyzékében az AB-I-s-A-00020 sorszámon szerepel. A Dák erődítmények a Szászvárosi-hegységben csoport tagjaként a világörökség listáján szerepel. Története Leírása Hivatkozások Források "Lista monumentelor istorice: Județul Alba" (PDF). Ministerul Culturii. 2015. Hozzáférés: 2017. január 28.. Dacian Fortresses of the Orastie Mountains. whc.unesco.org. UNESCO World Heritage (Hozzáférés: 2015. augusztus 30.)
Cetatea dacică de la Căpâlna

Cetatea dacică de la Căpâlna este o fortificație dacică situată pe teritoriul României. Așezată la circa 19 km sud de orașul Sebeș, pe Valea Sebeșului, cetatea Căpâlna apară flancul estic al Sarmizegetusei, aflată la circa 40 km vest. Cetatea dacică se află la circa 2 km sud de satul Căpâlna, al comunei Săsciori, pe un deal de 610 m înălțime față de nivelul mării, numit Dealul Cetății, poziționat pe malul stâng al râului Sebeș, între valea Gărgălăului și pârâul Râpii. Pantele dealului sunt abrupte. Drumul antic urcă pe panta dinspre pârâul Râpii, cotind apoi spre cetate. Prime menționări Istoricul Gábor Téglás a menționat-o în articolul A történelemelőtti Dáciáról (Despre Dacia preistorică) în 1892 apoi Halavátsy Gyula o descrie în 1906 în note de călătorie. Urmează campanii arheologice în 1939, 1942 și 1954 sub conducerea lui Mihail Macrea și Ion Berciu, apoi în 1965-1967, 1982-1983 coordonate de Hadrian Daicoviciu. p.14-15 Materiale arheologice descoperite Vase ceramice pentru gătit lucrate manual și la roată, vase pictate de inspirație străină sau de import, calapoade din lut, de forma literei „T”, folosite la modelarea vaselor, fusaiole întrebuințate la torsul lânii, precum și „jetoane” confecționate din pereții vaselor, utilizate probabil pentru diferite jocuri, specifice mediului militar, de cazarmă. Obiectele din fier descoperite sunt de natură civilă și militară: unelte de făurărie: ciocane, clești, dălți, tâmplărie :topoare, bărzi sau agricole: brăzdar de plug, sape, seceri; cuie, ținte, scoabe, obiecte de întrebuințare curentă : vase, strecurători, cuțite, piese de harnașament; arme :pumnale, vârfuri de sulițe și săgeți. s-au găsit piese de îmbrăcăminte, podoabele realizate din fier, bronz și argint, verigi, catarame, brățări, inele, fibule, doi cercei și un colan cu pandantive din aur. Monede romane din argint s-au găsit în interiorul și în preajma turnului-locuință, în număr de 29. (p.61-122) Bibliografie suplimentară Cetatea dacică de la Căpîlna, Ioan Glodariu, Vasile Moga, Editura Științifică și Enciclopedică, 1989 Cetăți dacice- Căpâlna Cetatea dacică de la Căpâlna ( jud. Alba) Glodariu, Ion – Arhitectura dacilor – civilă și militară( secII î.e.n.-I e.n.), Editura Dacia, Cluj Napoca, 1983 Glodariu, Ion – Ioan Glodariu (I): De ce au durat expeditiile romanilor patru ani, pe siteul Ziarului Financiar, 18 mai 2007 Macrea Mihail, Berciu Ion – Cetatea dacică de la Căpâlna in vol. Cetăți dacice din sudul Transilvaniei, pag.11 Restaurarea Cetății dacice de la Căpâlna. Vezi cum ar putea arăta situl reabilitat, aflat în patrimoniul UNESCO, publicat in 6 mai 2013 . Cetatea dacică de la Căpâlna de Conf. Univ. dr. George V Grigore Cetatea dacică de la Căpâlna de Doru Sicoe Simona Sora. Fortărețe dacice din Munții Orăștiei( album)ed. ARTEC IMPRESIONES, 2009 p.130-138 Note Vezi și Listă de cetăți dacice Imagini
Cetatea dacică de la Tilișca

Cetatea dacică de la Tilișca, împreună cu așezarea aferentă, se află pe dealul Cățânaș și a fost descoperită în anul 1957. Cea mai veche locuire a dealului Cățănaș, a fost documentată arheologic în prima vârstă a fierului, civilizația Hallstatt, fazele A, B și C, în secolele XII-VII î. Hr. Atunci a fost ridicat și primul sistem de fortificare, constând din valul exterior al cetății. După o întrerupere de câteva secole, cetatea va fi din nou locuită de daci, începând cu secolul al III-lea î.Hr. Din secolul I î.Hr., sistemul de apărare fortificat moștenit, de la cetatea hallstattiană, a fost refăcut și amplificat, prin consolidarea și înălțarea bordurii platoului superior. A mai fost amenajată o altă intrare "în clește", pe latura nord-vestică. A fost construit și turnul locuință și amenajate zeci de terase, în principal pentru apărare, dar și pentru locuire. Cetatea devine astfel un centru fortificat al statului dac, cu o activitate meșteșugărească remarcabilă. Imagini Note Raport de cercetare arheologică - Campania 2004, de Dumitru Popa (ULB Sibiu), Ioan Glodariu (UBB Cluj), Gabriela Gheorghiu (MNIT), Gheorghe Natea (masterand)[nefuncțională] Raport de cercetare arheologică - Campania 2005, de Dumitru Popa (ULB Sibiu) și Gheorghe Natea[nefuncțională] Raport de cercetare arheologică - Campania 2006, de Dumitru Popa (ULB Sibiu) și Andrei Goncear (Muzeul Național Brukenthal)[nefuncțională] Vezi și Fortărețe dacice din Munții Orăștiei Legături externe
Fogarasi református templom

A fogarasi református templom műemlékké nyilvánított épület Romániában, Brassó megyében. A romániai műemlékek jegyzékében a BV-II-m-A-11691 sorszámon szerepel. Története A város két korábbi református temploma közül az elsőt 1658-ban a tatárok, a másodikat 1704-ben Rabutin lövette rommá. A reformátusok 1712-ben kezdtek hozzá az új templom építéséhez, amelynek költségeihez II. Apafi Mihály, több erdélyi református nemesi család és Constantin Brâncoveanu havasalföldi fejedelem is hozzájárult. A szakirodalom szerint az építkezés 1715-ben fejeződött be, de az egyházközség iratai szerint a torony csak 1724-ben készült el. 1750-ben a templomot tűzvész károsította; helyreállítására 1757–1758-ban került sor Bethlen Kata támogatásával. 1768-ban a tornyot egy szinttel megemelték, és ekkor kapta az óraszerkezetet is. 1872-ben kijavították toronysisakot, 1886 körül elkészült a templom orgonája, és átalakították a templom belsejét. Leírása Hivatkozások Források Fogaras. www.reformatus.ro (Hozzáférés: 2018. május 4.) arch Fogaras - református templom. www.hereditatum.ro (Hozzáférés: 2018. május 4.) arch Léstyán Ferenc: Megszentelt kövek: A középkori erdélyi püspökség templomai I–II. 2. bőv. kiadás. Gyulafehérvár: Római Katolikus Érsekség. 2000. ISBN 973-9203-56-6 "Lista monumentelor istorice: Județul Brașov" (PDF). Ministerul Culturii. 2015. Hozzáférés: 2017. január 28.. A templom története. www.fogarasiegyhaz.ro (Hozzáférés: 2018. május 4.) arch Kovács Zsolt: A fogarasi református templom. In: Várak, templomok, kastélyok évkönyv, 2014. 181-186. [1]
Biserica reformată din Făgăraș

Biserica reformată din Făgăraș este un monument istoric aflat pe teritoriul municipiului Făgăraș, pe Bd. Unirii la numărul 17. În Repertoriul Arheologic Național, monumentul apare cu codul 40287.07. Biserica a fost construită între anii 1712 și 1715, după ce o biserică mai veche, aflată pe teritoriul actualului centru al municipiului, fusese distrusă. Galerie de imagini Note Bibliografie Ioan Ciupea, Făgăraș, Mic îndreptar turistic, Editura Sport-Turism, București, 1983.
Universitatea de Științe Agricole și Medicină Veterinară Cluj-Napoca

Die Universitatea de Științe Agricole și Medicină Veterinară din Cluj-Napoca (USAMV Cluj, übersetzt „Universität für Agrarwissenschaften und Veterinärmedizin (in) Cluj-Napoca“ oder „Universität für Landwirtschaft und Veterinärmedizin in Cluj-Napoca“ bzw. „Klausenburg“,) ist eine staatliche Landwirtschaftliche und Veterinärmedizinische Universität in der rumänischen Stadt Cluj-Napoca. Vorläufer war das im Oktober 1869 gegründete Agronomische Hochschulinstitut Cluj-Manastur, 1906 erhielt dieses den Universitätsstatus und gliedert sich heute in sechs Fakultäten. Der Unterricht erfolgt auch in englischer Sprache. Fakultäten Landwirtschaft Gartenbau Tierhaltung und Biotechnologie Veterinärmedizin Ernährungswissenschaft und Nahrungsmitteltechnologie Weblinks Offizielle Website Einzelnachweise
Kolozsvári Agrártudományi és Állatorvosi Egyetem

A Kolozsvári Agrártudományi és Állatorvosi Egyetem, régi nevén Gazdasági Akadémia a város harmadik legnagyobb egyeteme. Az Erdélyi Gazdasági Egylet kezdeményezésére jött létre 1869-ben Kolozsmonostori Gazdasági Tanintézet néven a Római Katolikus Státustól bérelt birtokon. Első igazgatója Kodolányi Antal volt. 1906-ban magyar királyi gazdasági akadémiai rangra emelték. Első épületét 1873-ban építették. A kert kialakítását a darmstadti főkertész, Ritter Gerhard vezette. 1932-ben új központi épületet kapott. A képzés eredetileg hároméves volt, majd az impériumváltás után a román tannyelvű intézetben 1921-től kezdve három év elméleti oktatás után egy további gyakorlati évet tettek kötelezővé. 1929 óta a képzési idő öt év. 1938-ban az intézményt a Temesvári Politechnika mezőgazdasági karává tették, így működött 1948-ig. 1940-ben, a második bécsi döntés következményeként, a kar fizikailag is Temesvárra költözött, és Kolozsváron a tanítás ismét magyar nyelven folyt egészen 1946-ig, amikor megszüntették, és csak románul tanítottak. 1948-tól 1959-ig ismét volt magyar tagozat, azután már csak románul oktattak. 1959-ben állattenyésztési, 1968-ban állatorvosi kart létesítettek. Jelenleg öt karral működik: mezőgazdaság, kertészet, élelmiszeripar, állattenyésztés és biotechnológia, valamint állatorvosi. A diákok létszáma a kezdeti 40-ről az 1903/1904-es tanévre 150-re növekedett, az 1920-as években több mint száz volt, az 1930-as évek végére háromszázra nőtt. Ugyanebben az időszakban a tanárok száma 22-ről 41-re emelkedett. Híres tanárai Balás Árpád Csávossy György Csűrös István Kodolányi Antal Kós Károly Lám Béla Nyárády Erazmus Gyula Pap István Palocsay Rudolf Páter Béla Veress István Források Asztalos Lajos: Kolozsvár helynevei. Szabadság, (2006. október 25.) Gaal György: Kalauz a régi és az új Kolozsvárhoz. Kolozsvár: Korunk. 1992. 54. o. Universitatea de Științe Agricole și Medicină Veterinară Cluj-Napoca. (Az egyetem honlapja) Gidó Attila: Oktatási intézményrendszer és diákpopuláció Erdélyben 1918-1948 között. Kolozsvár: Erdélyi Múzeum-Egyesület. 2013. 110–112. o. = Erdélyi Tudományos Füzetek, 276. Farkas Zoltán: A kolozsvári magyar mezőgazdasági felsőoktatás története. Kolozsvár: Művelődés Egyesület. 2019.
Università di scienze agricole e medicina veterinaria di Cluj-Napoca

L'Università di scienze agricole e medicina veterinaria è un'università pubblica con sede a Cluj Napoca. Storia L'ateneo continuatore dell'istituto di istruzione agricola fondato nel 1869 e innalzato al grado di accademia nel 1906. Dal 2011, l'università rientra nella prima categoria del sistema universitario romeno, ossia quella di università di ricerca avanzata e istruzione. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Università di scienze agricole e medicina veterinaria di Cluj-Napoca Collegamenti esterni Sito ufficiale, su usamvcluj.ro.