Flămânzi

Flămânzi este un oraș în județul Botoșani, Moldova, România, format din localitățile componente Flămânzi (reședința), Nicolae Bălcescu și Poiana, și din satele Chițoveni și Prisăcani. Este situat în partea de sud a județului pe cursul mijlociu al râului Miletin și se învecinează cu comunele: Copălău, Prăjeni, Frumușica, Lunca , Hlipiceni și Plugari. Istoric Localitatea Flămânzi este atestată documentar în 1605. Pe teritoriul localității descoperindu-se vestigii arheologice datate încă din epoca primitivă. În anul 2004 prin Legea 80/2004, Flămânzi a fost declarat oraș înglobând fostele sate Nicolae Bălcescu (fost Bosânceni) și Poiana care au încetat să mai fie considerate localități independente. Orașul mai administrează ca localități subordinate satele Chițoveni și Prisăcani. Localitatea este considerată punctul de plecare pentru Răscoala din 1907, în amintirea căreia este ridicat un monument în centrul acesteia. Documente ale acestui eveniment se gasesc atât în mini-expoziția din cadrul consiliului local, la muzeul din Botoșani, arhivele statului și în Iași la în cadrul Universității Alexandru Ioan Cuza. Activitate economică Este situat în pe drumul european E58 Botoșani-Hârlău. Fiind înconjurat de terenuri agricole cultivate în principal cu porumb, grâu, floarea soarelui, orz și sfeclă de zahăr. Pășunile și imașurile comunal asigură hrana pentru oile, vitele și caii din gospodăriile țărănești. În sfera industrială se remarcă confecțiile, prelucrarea lemnului (mobilă), prelucrarea laptelui, morărit, transporturi și comerț. Sunt prezente și unele ocupații tradiționale: olăritul, confecționarea obiectelor de artizanat, confecționarea de obiecte din răchită și paie. Monumente Monumentul eroilor din Războiul de Independență Monumentul cultural Biserica de lemn din Prisăcani Monumentul sediul Vechii Primării. Demografie Conform recensământului efectuat în 2021, populația orașului Flămânzi se ridică la 10.561 de locuitori, în creștere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 10.136 de locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (88,22%), cu o minoritate de romi (2,26%), iar pentru 9,36% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (89,93%), iar pentru 9,52% nu se cunoaște apartenența confesională. Politică și administrație Orașul Flămânzi este administrat de un primar și un consiliu local compus din 17 consilieri. Primarul, Dan Oloeriu[*]​, de la Partidul Național Liberal, este în funcție din 2012. Începând cu alegerile locale din 2024, consiliul local are următoarea componență pe partide politice: Personalități Dimitrie Iov (1888 - 1959), scriitor, director al Teatrului Național din Iași; Constantin Arcu (n. 1956), scriitor; Vasile-Cristian Achiței (n. 1969), politician; Mihai Bordeianu (n. 1991), fotbalist. Cetățeni de onoare ai orașului Flămânzi Mihai Tulbure, arhitect, autorul proiectului “Obelisc 1907”. Calafeteanu Florin (n. 1922), sculptor, autorul lucrării „Obelisc 1907”. Constantin Arcu (n. 1956), magistrat, profesor universitar, doctor în drept internațional, scriitor, membru al Uniunii Scriitorilor din România, al Societății Scriitorilor Bucovinei, autor al numeroase lucrări de specialitate și literare. Col (r) Popa Constantin, pensionar, veteran de război, a contribuit la prosperitatea socială, culturală și spirituală a localității Flămânzi prin calitățile sale deosebite de om și militar, a știut să întrețină în jurul sau, chiar și în clipele mai grele, o atmosferă optimistă și încrederea nestrămutată in destinele neamului. Harasim Doina, medic specialist la Spitalul de Pediatrie Botoșani. Munteanu Toma, general(r), licențiat în științe militare, medaliat cu numeroase medalii și ordine “Meritul Militar”, Președinte al filialei A.N.C.E. Galați, scriitor, autor a numeroase lucrări literare. Mursa Paraschiva, învățătoare gradul I, născută în anul 1950, cu o activitate de excepție de 39 de ani la catedră, deținătoare de titlu „Învățător evidențiat” - 1984, Diploma Gheorghe Lazar clasa I - 2007, Diploma de excelență - 2009, precum și autor a numeroase lucrări/comunicări la Simpozioane naționale/internaționale publicate în reviste de specialitate. Bursuc Diana, născuta în anul 1986, multiplă campioană națională și mondială la canotaj. Slobodeanu N. Ionel, născut în Cordun, în vârstă de 91 de ani, veteran de război, rănit pe front în luptele de la Tatarca (lângă Odessa), decorat cu Ordinul " Coroana României" cu spade și panglică de "Virtute Militară". Loredana Călin, interpretă de folclor, solist profesionist în cadrul orchestrei Rapsozii Botoșanilor Ioan Cobâlă, născută în Flămânzi. Bordeianu Mihai, fost jucător de fotbal la Ceahlăul Piatra Neamț, FC Dorohoi, FC Botoțani, in prezent la CFR CLUJ. A devenit campion in sezonul 2017-2018, cu ajutorul lui Dan Petrescu, în prezent în China. În prezent la Poli Iași. Iustina Irimia-Cenușă: interpretă de muzică populară, născută în Flămânzi Cetățeni de onoare post mortem a orașului Flămânzi Botez Vasile (1909-1999), profesor, a inițiat învățământul gimnazial în localitatea noastră, a desfășurat o bogată activitate culturală și educațională și a fost distins cu înalte ordine pentru vitejia arătată în al doilea război mondial. Berbunschi Dumitru Constantin (1962-2009), comandor de aviație, publicist și scriitor, creator publicat de operă literară. Dimitrie Iov (1888-1959), scriitor și publicist, membru al Societății Scriitorilor Români, Prefect de Soroca, Inspector General al Artelor în Basarabia, Director al Teatrului Național din Iași, deținut politic al regimului comunist, decedat în penitenciarul de la Gherla. Maxim Constantin (1878-1951), învățător, mentor spiritual și sprijinitor al țăranilor răsculați la 1907, constructor de școală, erau în primul război mondial, decorat cu „Coroana României” și „Steaua României”. Morcov Ștefan Mihai (1925-2003), scriitor și economist, creator publicat de operă literară. Popovici Elena (1888-1932), medic primar, fost șef al Spitalului Uriceni, a adus o contribuție substanțială la îngrijirea și păstrarea sănătăți populației orașului Flămânzi, donând spitalului pădure, teren agricol și iaz. Pușnei Constantin (1914-2005), scriitor popular, creator publicat de operă lirică naivă. Săvescu Toma (1866-1938), preot în satul Uriceni, mentor spiritual și sprijinitor al țăranilor răsculați la 1907. Severeanu Nicolae (1864-1941), compozitor și mare cântăreț recunoscut în sfera muzicii bisericești și orientale. Tamberlik Enrico (1820-1899), tenor născut în Uriceni cu numele Toma Cosma, cântăreț de operă de renume mondial ce a evoluat pe marile scene ale genului în a doua jumătate a secolului al XIX – lea. Trocin Dumitru, profesor universitar la Facultatea de Filologie din cadrul Universității „Alexandru Ioan Cuza” Iași, secția limba rusă, scriitor a numeroase lucrări de specialitate si traducător. Abăcioaie Ioan, fost primar al localității Flămânzi în perioada 1923-1928 si 1931-1937, fost deținut politic condamnat de două ori la închisoare de regimul comunist și decedat în anul 1972. Didiliuc Maria, eroină martir a Revoluției din anul 1989 (București, 24 decembrie), luptătoare pentru libertate, neînfricată apărătoare a valorilor democrației. Bojoi Ion, profesor Universitar Doctor Facultatea de geografie a Universități „Alexandru Ioan Cuza”, a publicat numeroase lucrări de specialitate. Cucu Mihai, general în rezervă, veteran de război, fost profesor la Academia Militară, autor de lucrări militare, membru al Asociației Naționale a Oamenilor de Știință din România. Ciobanu Laurențiu, autorul proiectului „Centrul civic” al comunei Flămânzi. Căliman Eleonora, învățătoare. Chiriacescu Elena, învățătoare. Diaconescu Emilia, învățătoare. Condurache Elena, învățătoare. Baraboi Constantin, învățător. Munteanu Petru, pensionar, fost învățător, autorul Monografiei Flămânzi. Guja Gheorghe, profesor și director coordonator la Grupul Școlar Nicolae Bălcescu. Obiective turistice Monumentul comemorativ de la Școala numărul 1 Flămânzi - monument ridicat prin grija învățătorului Constantin Maxim în memoria eroilor căzuți în războiul pentru Independență la 1877 și a celor căzuți în Primul Război Mondial, care a fost dezvelit in 18 august 1912 Monumentul comemorativ al Răscoalei din 1907 - monument în memoria Răscoalei țărănești din 1907 care a izbucnit în satul Flămânzi, realizat de către sculptorul Florin Calafeteanu și arhitect Mihai Tulbure care a fost dezvelit în 1977 Muzeu al Țăranului din Flămânzi Biserica boierească, cu hramul Pogorârea Sfântului Duh, construită de Teodor Balș între 1807-1813. Vezi și Mânăstirea Flămânda, numele a două foste așezăminte Rezervația naturală Flămînda, Republica Moldova Note Legături externe www.primariafl.ro Descrierea orașului pe situl Prefecturii Botoșani Arhivat în 9 decembrie 2006, la Wayback Machine. Flămânzi, urbanizare în rate, 30 noiembrie 2007, Andreea Sminchise, Jurnalul Național Saracie in orasul de la capatul UE, 23 ianuarie 2007, Cristinel C. Popa, Jurnalul Național 6 iulie 2004: Flamanzi - Cartierul de peste deal, 6 iulie 2004, Viorel Ilisoi, Jurnalul Național 6 iulie 2004: Flamanzi - Nalucile cu roti, 6 iulie 2004, Catalin Pruteanu, Jurnalul Național 6 iulie 2004: Flamanzi - Spitalul-catastrofa, 6 iulie 2004, Catalin Pruteanu, Jurnalul Național 6 iulie 2004: Flamanzi - Ruina pentru Dumnezeu, 6 iulie 2004, Oana Stancu, Jurnalul Național 5 iulie 2004: Flamanzi - Si azi vor tot pamant!, 5 iulie 2004, Oana Stancu, Jurnalul Național 6 iulie 2004: Flamanzi - Setila in locul lui Flamanzila, 6 iulie 2004, Catalin Pruteanu, Jurnalul Național 5 iulie 2004: Flamanzi - Flamanzi, un oras pe hartie, 5 iulie 2004, Alexandru Nastase, Cristian Petru, Jurnalul Național "Un spectacol feeric" la Flamanzi, 5 iulie 2004, Alexandru Nastase, Cristian Petru, Jurnalul Național