NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Замок Пелишор

Замок Пелишор (Castelul Pelişor) — «маленький Пелеш» — является частью того же дворцового комплекса, что и замок Пелеш, расположен в городе Синая в Румынии. Замок был построен в стиле модерн по приказу короля Кароля I в 1899—1903 годах. История Кароль I приказал построить замок Пелишор как летнюю резиденцию для семьи наследника престола — будущего короля Фердинанда I. Фердинанд приходился племянником королю Каролю I, он был сыном его старшего брата Леопольда. Замок Пелишор был построен чешским архитектором Карелом Лиманом в стиле модерн, мебель и внутреннее убранство спроектированы венским дизайнером Бернардом Людвигом. Жена Фердинанда, принцесса Мария, обладавшая тонким художественным вкусом, принимала деятельное участие в оформлении замка. Она сумела создать свой собственный стиль, сочетая элементы модерна с византийской и кельтской символикой. В замке Пелишор провели свои детские годы дети Фердинанда и Марии: Кароль — будущий король Румынии Кароль II, Мария — будущая королева Югославии, Елизавета — будущая королева Греции, принц Николае. Королева Мария очень любила этот замок, последние минуты своей жизни она пожелала провести в «Золотой комнате» Пелишора, созданной по её эскизам. В 1947 году после прихода к власти коммунистов и отречения короля Михая собственность королевской семьи была конфискована, включая и замок Пелишор. В 2006 году румынское правительство объявило о возвращении дворцового комплекса бывшему королю Михаю I. Вскоре после обретения королём своей собственности переговоры между ним и правительством возобновились, и замок Пелеш снова стал национальным достоянием, Пелишор в настоящее время тоже является музеем и открыт для посещений. Описание Замок Пелишор невелик, в отличие от просторного Пелеша, он имеет всего 99 комнат, но он тоже строился как королевская резиденция, его представительская часть — парадный холл, большая столовая — поражают изяществом убранства. Парадный холл имеет высоту в три этажа, большие окна и стеклянный потолок, украшенный витражами, создают впечатление пространства, пронизанного светом. Стены холла украшены дубовыми панелями. Картины, написанные маслом, эскизы и акварели изображают Марию с детьми. Замок отражает художественные вкусы и стиль королевы Марии. При её участии созданы уникальные интерьеры: «Золотая спальня», «Часовня» и «Золотая комната». Здесь, на позолоченных стенах, изображены листья репейника, напоминающие об эмблеме Шотландии, родине Марии. В коллекции декоративного искусства собраны произведения Галле, братьев Даум, Гоффмана, Тиффани и Гуршнера. «Золотая спальня» обставлена мебелью, созданной по рисункам королевы в мастерских Синаи в 1909 году. Кабинет Марии декорирован брынковянскими колоннами, камином, что типично для румынских интерьеров. Стулья и письменный стол королевы украшены символами Марии — лилией и кельтским крестом. Кабинет Фердинанда, выдержанный в строгом стиле, напоминает о немецком неоренессансе замка Пелеш. В замке Пелишор находится ценная коллекция декоративного искусства в стиле ар-нуво. Примечания См. также Замок Пелеш Ссылки Сайт замка
Замок Пелішор

Замок Пелішор (Castelul Pelişor) — "маленький Пелеш" — є частиною того ж палацового комплексу, що і замок Пелеш, розташований в місті Сіная в Румунії. Замок був побудований в стилі модерн за наказом короля Кароля I в 1899-1903 роках. Історія Кароль I наказав побудувати замок Пелішор як літню резиденцію для сім'ї спадкоємця престолу — майбутнього короля Фердинанда I. Фердинанд доводився племінником королеві Каролю I, він був сином його старшого брата Леопольда. Замок Пелішор був побудований чеським архітектором Карелом Ліманом в стилі модерн, меблі і внутрішнє убрання спроектовані віденським дизайнером Бернардом Людвігом. Дружина Фердинанда, принцеса Марія, мала тонкий художній смак, брала діяльну участь в оформленні замку. Вона зуміла створити свій власний стиль, поєднуючи елементи модерну з візантійською і кельтською символікою. У замку Пелішор провели свої дитячі роки діти Фердинанда і Марії: Кароль - майбутній король Румунії Кароль II, Марія — майбутня королева Югославії, Єлизавета — майбутня королева Греції, принц Николає. Королева Марія дуже любила цей замок, останні хвилини свого життя вона побажала провести у "Золотій кімнаті" Пелішора, створеній за її ескізами. У 1947 році після приходу до влади комуністів і зречення короля Михая власність королівської сім'ї було конфісковано, включаючи і замок Пелішор. У 2006 році румунський уряд оголосив про повернення палацового комплексу колишньому королеві Михаю I. Незабаром після надбання королем своєї власності переговори між ним і урядом поновилися, і замок Пелеш знову став національним надбанням, Пелішор нині теж є музеєм і відкритий для відвідувань. Опис Замок Пелішор невеликий, на відміну від просторого Пелеша, він має всього 70 кімнат, але він теж будувався як королівська резиденція, його представницька частина - парадний хол, велика їдальня - вражають витонченістю убрання. Парадний хол має висоту в три поверхи, великі вікна і скляну стелю, прикрашений вітражами, що створюють враження простору, пронизаного світлом. Стіни холу прикрашені дубовими панелями. Картини, написані олією, ескізи і акварелі зображують Марію з дітьми. Замок відбиває художні смаки і стиль королеви Марії. При її участі створено унікальні інтер'єри: "Золота спальня", "Каплиця" і "Золота кімната". Тут, на позолочених стінах, зображено листя реп'яха, що нагадує про емблему Шотландії, батьківщині Марії. У колекції декоративного мистецтва зібрано твори Галле, братів Даум, Гоффмана, Тіффані і Гуршнера. "Золоту спальню" обставлено меблями, створеними по малюнках королеви в майстернях Сінаї в 1909 році. Кабінет Марії декорований бринковянськими колонами, каміном, що типово для румунських інтер'єрів. Стільці і письмовий стіл королеви прикрашені символами Марії — лілією і кельтським хрестом. Кабінет Фердинанда, витриманий у строгому стилі, нагадує про німецький неоренесанс замку Пелеш. Див. також Замок Пелеш Палац Єлизавети Ресурси Інтернету Офіційний сайт [1] [Архівовано 19 березня 2022 у Wayback Machine.]
Mezinárodní letiště Henriho Coandy Bukurešť

Mezinárodní letiště Henriho Coandy Bukurešť (IATA: OTP, ICAO: LROP, rumunsky Aeroportul Internațional Henri Coandă București) je největší rumunské letiště. Nachází se 16,5 km severozápadně od centra Bukurešti ve čtvrti Otopeni. Jde o jedno ze tří letišť pro hlavní město Rumunska. Dalším z nich je letiště Bukurešť-Aurel Vlaicu, které už však pravidelné osobní dopravě neslouží a další je letiště Constantina Brâncușiho, které je zatím plánovaným mezinárodním letištěm. Historie Během druhé světové války bylo letiště základnou německého letectva. Až po roce 1965 bylo omezeno jako vojenské letiště a stalo se základnou rumunských leteckých sil, s 1200 metrů dlouhou ranvejí. Poté bylo letiště přestavěno na veřejné civilní, byl vybudován nový terminál a dráha byla prodloužena na 3500 m. V roce 1969 byl ku příležitostí návštěvy amerického prezidenta Richarda Nixona v Rumunsku vybudován nový VIP salonek. Letiště se pomalu stávalo čím dál víc používanějším a nakonec v roce 1986 podstoupilo rozsáhlou rekonstrukcí (oprava terminálu, nové moderní vybavení, druhá ranvej o délce 3500 m, nový systém pojezdových drah. Vybavení a vzhled Letiště má dva terminály, kontrolní věž s radarem, dvě vzletové a přistávací dráhy, moderní vybavení, VIP salonek, konferenční místnost apod. Je to nejmodernější a největší letiště v Rumunsku. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Henri Coanda International Airport na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Letiště Bukurešť Henriho Coandy na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Henri Coandă nemzetközi repülőtér

A Henri Coandă nemzetközi repülőtér (IATA: OTP, ICAO: LROP) (románul Aeroportul Internațional Henri Coandă, korábban Bukarest Otopeni nemzetközi repülőtér) Románia legnagyobb és Délkelet-Európa egyik legnagyobb repülőtere, a román fővárost, Bukarestet kiszolgáló két nemzetközi repülőtér egyike (a másik a Bukarest-Băneasa – Aurel Vlaicu nemzetközi repülőtér). A repülőtér Bukaresttől északra helyezkedik el, az Ilfov megyei Otopeni város mellett. Jelenlegi nevét 2004 májusában kapta Henri Coandă gépészmérnökről (1886–1972), a Coandă-hatás leírójáról, akit a románok a sugárhajtású repülőgép feltalálójának tartanak. A repülőtér 2008-ban 5 064 230 utast fogadott. A repülőtérnek egy terminálja, két utascsarnoka és 36 utasfogadó munkahelye van. Forgalom Az utasforgalom az elmúlt években az alábbi módon változott: Jegyzetek További információk Honlap Repülőtérleírások A repülőtér aktuális időjárása a NOAA/NWS-től Baleset- és repülőesemény-történet az Aviation Safety Network adatbázisában
Аеродром Букурешт

Међународни аеродром Хенри Коанда Букурешт (рум. Aeroportul Internațional Henri Coandă București, IATA: OTP, ICAO: LROP), познат скраћено као Аеродром Букурешт-Отопени по оближњем насељу, је међународни аеродром румунске престонице Букурешта, смештен 17 километара северно од града. То је један од два градска аеродрома Букурешта, мада други аеродром, Аурел Влајку, познат и као Банеаса, има ограничен промет (бизнис летови). Аеродром Отопени је највећа по величини промета ваздушна лука у Румунији, - 2018. године ту је превезено близу 14 милиона путника. На аеродрому је седиште авио-компанија „ТАРОМ” (национална) и „Блуер”, а сам аеродром је авио-чвориште за још неколико авио-компанија: „Ер Букурешт”, „Рајанер” и „Виз ер”. Историја Током Другом светском рата, Аеродром Отопени је користила Нацистичка Немачка. До 1965. године био је коришћен као војни аеродром и био је једина и највећа главна база румунског вазухопловства. Аеродром Банеаса је до 1965. био једини аеродром у Букурешту који је служио за цивилно ваздухопловство. Са порастом путника који су користили Аеродром Банеаса реновиран је Аеродром Отопени да би био спреман за цивилну употребу. Полетно-слетна стаза је била продужена за 1.200 метара на 3.500 метара, која је тада била и већа од тадашње полетно-слетне стазе на Аеродрому Орли у Паризу. Такође, на аеродрому је грађен и нови терминал за домаће и мећународне летове. Крајем шездесетих година 20. века, када је Амерички председник Никсон посетио Румунију изграђен је нови ВИП салон, а 13. априла 1970. аеродром је реконструисан, а капацитет је подигнут на 1,2 милиона путника годишње. Са порастом путника, летова и авио-компанија изгађена је још једна полетно-слетна стаза и више рулних стаза за ову нову полетно-слетну стазу. Године 1997. изграђена је модерна хала за одласке са капацитетом од 1.000-1.200 путника на час и пет модерних авио мостова. Године 2000. почела је модернизација хале за доласке као друга фаза реконструкције. Данас је Аеродром Хенри Коанда је један од најмодернијих аеродрома у источној Европи и највећи аеродром у Румунији. Терминали Објекти се састоје од једног терминала са три главна објекта (колоквијално названа „Терминали“): сала за одласке, сала за доласке и Фингер Терминал. Авио-компаније и дестинације Путнички Следеће авио-компаније обављају редовне заказане и чартер летове на аеродрому Хенри Коанда у Букурешту: Карго Референце Спољашње везе „Званична страница Аеродрома Хенри Коанда-Букурешт”. Архивирано из оригинала 17. 07. 2005. г..
Bukarest Henri Coandă internationella flygplats

Bukarest Henri Coandă internationella flygplats (rumänska: Aeroportul Internațional Henri Coandă București) är en internationell flygplats belägen i staden Otopeni i länet Ilfov i södra Rumänien. Flygplatsen ligger vid sidan av riksväg 1, på ett avstånd av 16,5 kilometer från centrala Bukarest. Den är även känd under det äldre namnet Bukarest Otopeni internationella flygplats (rumänska: Aeroportul Internațional București Otopeni). Sedan september 2004 har flygplasen varit uppkallad efter den rumänske uppfinnaren och pionjären inom aerodynamik, Henri Coandă. Namnbytet skedde i samband med 35-års jubileet av civil flygverksamhet på platsen. Bilder Källor Externa länkar Officiell webbplats (rumänska) (engelska) Wikimedia Commons har media som rör Bukarest Henri Coandă internationella flygplats.﻿
Бухарест-Отопені

Міжнародний аеропорт Бухареста імені Анрі Коанди (рум. Aeroportul Internațional Henri Coandă București) (IATA: OTP, ICAO: LROP) є найбільш завантаженим міжнародним аеропортом в Румунії. Розташований в Отопені, 16,5 км на північ від центру міста. Один з двох, що обслуговують столицю країни. Інший аеропорт ― ім. Аурела Влайку, котрий регулярні рейси на даний момент не обслуговує. Летовище найменоване на честь румунського авіатора-першопрохідника Анрі Коанди, конструктора аероплана Coandă-1910 та відкривача ефекту Коанда у струменевій логіці. Попередня назва (до травня 2004 р.) ― «Міжнародний аеропорт Отопені» (рум. Aeroportul Internațional București Otopeni). Анрі Коанда служить домашнім аеропортом для румунської національної авіакомпанії TAROM. Також є базою для лоу-кост компаній Blue Air, Ryanair та Wizz Air. Керований Національною компанією аеропортів Румунії (рум. Compania Națională Aeroporturi București S.A.). Також летовище обслуговує 90-ту авіатранспортну базу Повітряних сил Збройних сил Румунії (C-130B/H Hercules, C-27J Spartan, Ан-30, IAR-330L/M). Інфраструктура Система точної посадки для ЗПС: 08R ― категорія IIIb 26L ― категорія II 08L ― категорія IIIa 26R ― категорія II Статистичні дані Терміналів: 2 Протипожежна система: CAT 9 OACI Загальна площа аеропорту: 605 га Перони: 2 + 1 для загальної авіації, площа всіх 274 800 м2. Стоянок ПС: 45 + 5 для ЗА Загальний паркінг: 1849 паркомісць (669 ― для довготривалої стоянки) Продуктивність порту: 39 операцій ПС/год 6 000 000 пас/рік (B Services Level) 2300 пас/год піковий період 104 стійок для реєстрації 38 виходів на посадку (14 телетрапів і 24 звичайних) 6 конвеєрів для отримання багажу Авіакомпанії та напрямки (вересень 2022) Пасажирські Вантажні Примітки
Estadi Cotroceni

L'Estadi Cotroceni (romanès: Stadionul Cotroceni) és un estadi esportiu de la ciutat de Bucarest, Romania. Va ser construït l'any 1995, essent el primer estadi construït després de la caiguda del comunisme a Romania el 1989. És la seu del club Progresul București. Va ser la seu de la final de la copa romanesa de futbol de les temporades 2004 i 2005. Referències
Cotroceni Stadium

The Cotroceni Stadium is a football stadium in Bucharest, Romania. It holds 14,542 people. The venue was the home ground of Progresul București. The stadium was built in 1995, being the first stadium built, after the fall of Communism in Romania in 1989. It was the host for the Romanian Cup Final in 2004 and 2005. Also an international rugby union match between France and Romania was played on June 17, 2006, during the 2006 France rugby union tour. The musical artists Kylie Minogue, Enrique Iglesias, RBD, Deep Purple, Metallica and Iron Maiden have all performed at the stadium. Romania national football team The following national team matches were held in the stadium. References External links Stadium images
Estadio Cotroceni

El Estadio Cotroceni​ (en rumano: Stadionul Cotroceni) es un estadio de usos múltiples ubicado en la ciudad de Bucarest, Rumania. El estadio posee una capacidad para 14 542 personas. El estadio fue construido en 1995, siendo el primer estadio creado después de la Revolución rumana de 1989. Fue el estado del Progresul Bucureşti. Además de la sede de la final de la Copa de Rumania en 2004 y 2005. El partido internacional de rugby entre Francia y Rumania se jugó aquí el 17 de junio de 2006, durante la gira de 2006 del equipo de rugby de Francia.​ Véase también Anexo:Estadios de fútbol de Rumanía Referencias
Cotrocenistadion

Het Cotrocenistadion is een multifunctioneel stadion in de Roemeense hoofdstad Boekarest, maar wordt het meest gebruikt voor voetbalwedstrijden. Het was van 1995 tot 2008 de thuishaven van Național București. Het stadion heeft een capaciteit van 14.525 mensen. Geschiedenis Het stadion was het eerste dat in Roemenië gebouwd werd na de Roemeense Revolutie van 1989. Bij de opening in 1995 werd Național București de vaste bespeler, maar toen de club in april 2009 financiële problemen kreeg werd het door de nationale bank van Roemenië (de hoofdeigenaar van het stadion) buitengezet. In het Cotrocenistadion werden de Roemeense bekerfinales van 2004 en 2005 afgewerkt, alsook een rugbyinterland tussen Roemenië en Frankrijk in 2006. Er vonden ook optredens plaats van onder andere Kylie Minogue, Enrique Iglesias, RBD, Deep Purple, Metallica en Iron Maiden.
Stadion Cotroceni

Stadion Cotroceni (rum. Stadionul Cotroceni) – wielofunkcyjny stadion położony w Bukareszcie, który został otwarty w 1949 r. Swoje mecze rozgrywał tu klub piłkarski Progresul Bukareszt. Pojemność stadionu to 14 542 miejsc. Obiekt wyposażony jest w oświetlenie o natężeniu 1670 lx. Wymiary płyty boiska to 105 m x 70 m. Przypisy Linki zewnętrzne Galeria stadionu w serwisie Stadiony.net (pol.)
Kostel svatého Bartoloměje (Brašov)

Kostel svatého Bartoloměje je gotický evangelický kostel nacházející se na ulici Strada Lungă při úpatí vrchu Sprenghi v centrální části města Brašov v Brašovské župě v Sedmihradsku v Rumunsku. Má statut kulturní památky a je nejstarší budovou ve městě. Kostel byl zpočátku římskokatolický. Protestanstským se stal během období reformace v roce 1543. Historie Kostel byl postaven kolem roku 1200, poté co se v regionu usídlil Řád německých rytířů. V době výstavby šlo o jeden z největších kostelů postavených na území Sedmihradska. Zakladatelem kostela byl Herman von Salza, který byl v té době velmistrem zmíněného řádu.Tato budova, postavená jako bazilika v románském slohu, byla téměř úplně zničena v roce 1241 během mongolského nájezdu a následně musela být renovována. První zdokumentovaná zmínka o rekonstruované budově pochází z roku 1417. Kostel a jeho okolí byly následně poškozeny při tureckých nájezdech v letech 1421 a 1438. V roce 1460 byl kostel poškozen při nájezdech vojsk Vlada Tepesa. Vážně poškozen byl v roce 1611 při útoku vojska Gabriela Báthoryho. V letech 1634 až 1663 byl kostel znovu restaurován. V roce 1822 postihlo Brašov zemětřesení v jehož důsledku se zřítila věž kostela, která byla následně v roce 1842 zrestaurována a zvýšena. V roce 1923 byly do kostelní věže nainstalovány hodiny. V roce 2003 bylo v interiéru kostela zřízeno a otevřeno etnografické muzeum s více než 1500 exponáty darovanými saskými emigranty. Popis Kostel je trojlodní budova s masivními stěnami a kamennou obrannou zdí. V kostelním areálu se nachází hřbitov sloužící saským farníkům z brašovského regionu. V kostele se nacházejí dvě kaple, postavené ještě v románském slohu. Délka budovy dosahuje 55 metrů. Interiér je vyzdoben malbami v románském a gotickém slohu. Hlavní oltář pochází z roku 1791 a po zemětřesení v roce 1822 byl upraven v klasicistním slohu. Věž je třípatrová. První patro pochází ještě z bývalé budovy a má kruhovitá okna. Druhé patro je vybaveno novogotickými okny a ve třetím patře se nachází hodinový systém. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kostol svätého Bartolomeja (Brašov) na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kostel svatého Bartoloměje na Wikimedia Commons
Szent Bertalan-templom (Brassó)

A brassói szász evangélikus (de istentiszteleti helyként már nem működő) Szent Bertalan-templom (németül: Bartholomäuskirche) Óbrassó és a róla elnevezett Bertalan-negyed határán, forgalmas közlekedési csomópont mellett, a Gespreng-hegy alatt, a Hosszú utca (Langgasse, Stradă Lungă) végén áll. Helyén az Árpád-korban már templom, körülötte település állt, melyekről csak feltételezhetjük, hogy a Német Lovagrend, majd annak kiűzése után a kerci apátság birtokolta. Erre az utal, hogy a mai templom, amely a 13–14. században épült, a kerci műhely (ún. ciszterci) stílusának jegyeit viseli magán. Háromhajós bazilika kereszthajóval, stílusa kora gótikus, román elemekkel. A brassói magyarok később Árvaleány-templomnak nevezték, mert a hagyomány szerint három árva leány építette, akiket az oltár alá temettek. A város kialakulása után Óbrassó északi részének (Bartholomä) plébániatemploma lett. A törökök 1421-es és Vlad Țepeș seregének 1460-as pusztítása után jelentős módosulásokkal épült újra, ekkor kapta mai mennyezetét. 1502-ben említették a mellette működő iskolát. A 19. század elején felújították, de tornya az 1822-es földrengésben összeomlott, 1840–1842-ben helyette magasabbat építettek. Értékes fali szentségháza. A déli kápolnájában középkori falfestmények találhatók. Temető és védőfal veszi körül. 2003 óta szász néprajzi kiállítás látható benne. A romániai műemlékek jegyzékében a BV-II-m-A-11461.01 sorszámon szerepel. További információk jupiter.elte.hu (magyarul) Leírás és fotók (magyarul) Léstyán Ferenc: Megszentelt kövek: A középkori erdélyi püspökség templomai I–II. 2. bőv. kiadás. Gyulafehérvár: Római Katolikus Érsekség. 2000. ISBN 973-9203-56-6 Orbán Balázs: A Székelyföld leírása Hereditatum - online műemlék adatbázis Jegyzetek
Deveselu, Olt

Deveselu este satul de reședință al comunei cu același nume din județul Olt, Oltenia, România. Scutul american antirachetă Pe 4 februarie 2010, Consiliul Suprem de Apărare a Țării a răspuns afirmativ la invitația SUA de a amplasa instalații terestre antirachetă SM-3 în România pentru a proteja sudul Europei de rachetele iraniene cu rază scurtă și intermediară de acțiune. Sistemele vor fi operaționale începând cu anul 2015. Pe 2 mai 2011, președintele Traian Băsescu a anunțat decizia CSAT și a consilierilor SUA privind amplasarea instalațiilor de lansare. Sistemul SM-3 din România va fi instalat la fosta bază aeriană Deveselu din județul Olt. Baza aeriană a fost desființată în 2002 și a intrat în conservare. Costul reabilitării bazei aeriene și al instalării sistemului SM-3 este de 400 de milioane de dolari, iar costul anual al întreținerii este estimat la 20 de milioane de dolari, ambele fiind suportate de către Statele Unite ale Americii. Sistemul antirachetă de la Deveselu va consta în 3 baterii cu 24 de rachete SM-3 Block IB, deservite de aproximativ 200 de soldați americani (cu un maximum de 500). Baza aeriană va fi sub comanda Forțelor Aeriene Române. România va suporta costurile punerii la dispoziție a bazei aeriene și cele ale asigurării pazei. La 28 octombrie 2013, la Baza Militară Deveselu a avut loc ceremonia oficială de marcare a începerii lucrărilor principale de construcție la componenta din România a scutului antirachetă. În reacție, președintele Rusiei, Vladimir Putin a declarat în iunie 2015 că „Doar un om «bolnav la minte» poate crede că Rusia va ataca NATO“, adăugând că SUA vor deteriorarea relațiilor Moscovei cu UE și sugerând că Washingtonul a provocat criza din Ucraina. Note
Девеселу (Олт)

Девеселу (рум. Deveselu) насеље је у Румунији у округу Олт у општини Девеселу. Oпштина се налази на надморској висини од 93 m. Историја Становништво Према подацима из 2002. године у насељу је живело 3349 становника. Попис 2002. Хронологија Референце Спољашње везе
Девеселу

Девеселу (рум. Deveselu) — село у повіті Олт в Румунії. Входить до складу комуни Девеселу. Село розташоване на відстані 142 км на захід від Бухареста, 41 км на південь від Слатіни, 54 км на південний схід від Крайови. Населення За даними перепису населення 2002 року у селі проживали 2094 особи. Рідною мовою 2093 особи (> 99,9%) назвали румунську. Національний склад населення села: Примітки