Rákóczi-vár (Gyimesbükk)

A Rákóczi vár (románul Cetatea Rákóczi), hivatalosan Bethlen–Rákóczi vár Romániában (Erdélyben, Bákó megyében), a Gyimesbükk és Palánka között húzódó Gyimesi-szoros festői környezetében, a Tatros folyó völgyében, a történelmi magyar országhatárnál található. A romániai műemlékek jegyzékében, Fostul punct vamal „Cetatea Rákóczi" elnevezéssel és a BC-II-m-B-00830 sorszámon szerepel. A Tatros folyó egyik jellegzetes kanyarulata fölé magasodó, Kő-orrként ismert sziklaszirt tetején emelkedik a gyimesbükki Bethlen–Rákóczi-vár. A 18. századi forrásokban ezt a hegyet még Áldomás-hegyként említették Története Egyes vélemények szerint Bethlen Gábor építtette 1626 körül a Moldova és Erdély közötti határ vonalán a Gyimesi-szorosban. Katonai, de gazdasági jellegű szerepe is volt, mint vámgyűjtő pont. Más adat szerint I. Rákóczi György idejében épült, az Ojtozi-szorosban lévő Rákóczi várhoz hasonlóan. Fő szerepe a völgyben futó kereskedelmi út és a határ ellenőrzése, az áruforgalom vámolása volt. Védelmi szempontból nem volt jelentős, bár az időnként Moldva felől betörő fosztogató tatároktól védeni kellett az országot. Első neve Ghemes vára volt, amit feltételezések szerint a területen akkoriban élő gímszarvasokról kapott. A 18. század elején II. Rákóczi Ferenc megerősíttette, ekkor kapta mai nevét. 1698-ban Rabutin osztrák tábornok építette újjá a várat, amelynek közvetlen közelében vámhivatal létesült. 1710 után a vár vesztegzárként is működött, ahol tíznapos karanténba kerültek a határt átlépők, hogy a járványos betegségek terjedését megfékezzék. A mádéfalvi veszedelem után az osztrák csapatok is megerősítették, a lehetőségekhez képest bővítették. Helyszűke miatt csak néhány kisebb helyiség volt benne. Nagyrészt helyi sziklákból, kisebbrészt téglából épült. létesül. Az 1600–1700-as években az osztrákok az erősséget kibővítették, 1764 után a vár és a szoros őrzése az első székely határőrezred hatáskörébe tartozott. A hagyomány szerint 1789-ben a kőlépcsőkön fel- és lelovagolt egy Lacz András nevű székely huszár. A Gyimesi-szoros 1718-as térképén a vár „Blokhaus” erődként van rögzítve, itt volt a vámparancsnok székhelye. 1773 júniusában II. József is meglátogatta a várat. A vár a Kőorr-hegycsúcs Antalok sorka nevű hegygerinc-nyúlványára épült, mely a Tatros völgyébe érve meredeken ér véget. A vár és az út közötti szintkülönbség kb. 30 méter volt, ezért várépítéskor feljárót építettek ide, amelyet később fatetővel fedtek le. 1677-ben a közeli Csíkszépvíz harmincad-összeírásában a következőképp szerepel a vár: Orbán Balázs a következőképp írt a várról és a határátkelőről: A vár a 19. század közepéig volt használatban, amíg meg nem épültek a határkapuk, vámhivatali épületek és a határőr laktanyák. A vámhivatalnak néhány speciális elnevezése: gyimesi Passzus, Csíkgyimesi vám és vesztegzár, Magyar Királyi Vámhivatal is fennmaradt. A 19. század derekára Gyimesközéplok és Gyimesbükk között, illetve Gyimesbükk és az országhatár között tanyák jöttek létre, ezekből hosszú, völgyi lánctelepülések fejlődtek a Tatros mellékvölgyeibe is. 1894-ben Magyarország és Románia új vasútvonal építését határozták el, mely a gyímesek völgyében lépi át a határt. A Csíkszereda–Gyimesbükk-vasútvonal megépítése szükségessé tette két bevágás elkészítését: az egyik a falu fölötti dombot és a rajta álló temetőt érintette, míg a másik a várhegyet. A vasút a Gyimesbükk elhagyása után a vár tövében átlépi a Tatros folyót, elhalad a 30. számú vasúti őrház mellett (mely a Magyar Királyi Államvasutak legkeletibb őrháza lett) és utána néhány méterrel átlépi a határt. Ezután újabb hídon kel át a Tatros fölött - de már a román oldalon. A várhegy alatt 15 méternyi bevágást kellett végezni a vonal elvezetéséhez, amelynek során a régi feljárót elbontották, és új, meredekebb, 95 fokból álló lépcsősort építettek. A vasútvonal a magyar oldalon 1897. október 18-án nyílt meg. A román fél 2 év késéssel, 1899. április 5-én készült el a vasútépítéssel, ekkor indult meg a határforgalom. A trianoni békeszerződés után a határátkelőhely megszűnt, csak a második bécsi döntés (1940 ősze) után került vissza a magyar határ ide a második világháború végéig. A 20. század során a vár feltárása, helyreállítása elmaradt, falai erőteljesen pusztulnak. Turisták által szabadon, ingyenesen látogatható. Felújítása 2015-ben a Gyimesbükkért Egyesület kezdeményezte a Rákóczi-vár újraépítését. A bécsi levéltárból beszerzett dokumentáció, 17–18. században készült térképek és helyrajzok alapján alapján Esztány Győző csíkszeredai építész elkészítette a rekonstrukcióhoz szükséges terveket. 2021. szeptember 30-án Cseke Attila, Románia közigazgatási, fejlesztési és közmunkálatokért felelős minisztere bejelentette, hogy a fontos műemléket, a történelem egy darabját újjáépítik. A román Fejlesztési Minisztérium az Országos Beruházási Társaságon (CNI) keresztül több mint ötmillió lejjel támogatta a munkálatokat. A gyimesbükki önkormányzat 880 ezer lejes önrésszel járult hozzá a beruházáshoz, míg a Pro Gyimesért Egyesület további 212 ezer lejt biztosított. A vár építésének 400. évfordulójára időzítve 2026. május 22-én adták át. Képek Jegyzetek Források Karczag Ákos Szabó Tibor: Erdély, Partium és a Bánság erődített helyei, Semmelweis Kiadó, Budapest, 2010, ISBN 9789639879607 Bíró Gábor: A gyimesbükki Rákóczi vár – Zarándokhely a végeken PDF – Erdélyi örmény gyökerek, 2017. szeptember–október Orbán Balázs: A Székelyföld leírása XVI. Gyimesi szoros. Budapest: Arcanum. 2003. ISBN 963 9374 74 1 Gyimesbükk - Făget, Románia, Erdély és Partium, Csík vármegye - Rákóczi vár – Várak.hu Vofkori László: Székelyföld keleti átjárói és szorosai, library.hungaricana.hu Antal Imre: Gyimesi krónika, Európa Könyvkiadó-Kriterion Könyvkiadó, Budapest-Bukarest, 1992. Váradi Péter Pál Lőwey Lilla: Erdély-Székelyföld: Gyimesek vidéke, PéterPál Könyvkiadó, 2009. További információk Fotó a vár lépcsőjéről, medvegyu.organic.hu Cetatea Rákóczi , burgenwelt.org Rákóczi-vár (Gyimesbükk) látványrajz, youtube.com Látogatóban Gyimesbükkön az 1000 éves magyar határnál, ng.24.hu, 2018. augusztus 16. Nyolc éve küzd a gyimesbükki Rákóczi-vár felújításáért – jövő pünkösdre kész lehet , szekelyhon.ro, 2019. június 2. Újjáépítik a Rákóczi-várat, index.hu, 2021. október 1. A legkeletibb őrház és a megújuló Rákóczi-vár