Трг слободе (Темишвар)

Трг слободе (рум. Piața Libertății) је најстарији трг у централном градском језгру Темишвара. Налази се између Тга победе и Трга уједињења и формирао се много пре њих. Дуго времена представљао је центар града и на њему су се налазили најлепше и најважније грађевине у граду. Трг се налази у пешачкој зони, али преко њега, испред зграде Старе градске већнице, пролази трамвајска пруга. Историја Трг слободе (некада Парадни трг и Трг принца Еугена) је најстарији трг у Темишвару. Представља језгро из којег је почео развој Темишвара, први простор на који су се људи населили и континуирано живели. Према плановима сачуваним током векова, на месту данашњег Трга слободе у средњем веку се налазио слободан простор троугластог облика, који је био место сусрета три транзитна пута – са севера, североистока и југа. Око овог простора је идентификовано прво цивилно насеље Темишвара, са руралним карактером. Већ од 1400. године простор данашњег Трга слободе је представљао живо срце града. Први обриси градског трга појавили су се у време када је гувернер Баната био генерал Флоримунд Мерси (1666 – 1734). Године 1727. трг је очишћен од рушевина великог турског базара и на том простору је 1731. подигнута зграда гарнизона. После Првог светског рата краљ Фердинанд је засадио „дрвеће уније“, које се ту налазило све до недавне рестаурације. На другој страни трга слободе, на месту где се сада налази окружна библиотека, у документима из 1727. помиње се кућа са приземљем и спратом, а у близини се налазила и апотека. Године 1823. зграду је купила породица Шпекнер, а у другој половини 19. века дограђен је још један спрат. На четвртој страни трга око 1731. изграђена је стара Градска кућа. У периоду турске владавине, на њеном месту се налазио се турски хамам „Баја Маре“, тада највеће јавно купатило у граду, чије су остатке археолози открили током реконструкције 2014. Између Градске куће и некадашњег Војног казина, садашњег Гарнизона, 1736. саграђена је Римокатоличка црква фрањеваца, коју су 1788. преузели пијаристи. Када је црква срушена 1911. године, у подруму су пронађени скелети 224 монаха и 32 војника, који су поново сахрањени на градском гробљу. Урбани простор, затворен са свих страна зградама, трг је постао тек после 1850. Поред данашње библиотеке је почетком 1911. године изграђена Палата Аграрне банке, којом је трг потпуно затворен. Почетком 18. века трг се звао Парадни трг и служио је за обуку царске коњице на фронту, али и за концерте војних оркестара који су окупљали мноштво људи. Тада је био главни трговачки трг Темишвара, тако да је већ 1734. године овде постављена прва јавна фонтана. Првобитни камени споменик Светог Јована Непомука првобитно је постављен на трг 1722. испред зграде гувернера Валиса и поред ње су организоване верске процесије. Верује се да је овај споменик касније премештен у двориште Римокатоличке цркве у Јозефину, а 1756. постављен је нови грандиозни споменик, који се и данас налази на овом тргу. Осамдесетих година 20. века на тргу је подигнута биста краља Децебала. На Тргу слободе данас се налазе неке од најстаријих сачуваних зграда у Темишвару: Команда гарнизона, бивша Ратна канцеларија – источно крило Старе градске куће, Стара градска кућа и Војни казино. Трг је потпуно трансформисан као део Пројекта рехабилитације подручја Цитаделе. Тада је поплочан црвеном циглом, у концентричним круговима. Та трансформација је изазвала контроверзне ставове становника Темишвара. Име трга Старо градско језгро Темишвара формирало се на месту некадашње тврђаве, па је разумљиво да су некадашњи војни објекти оставили трага у именима улица на овом простору. Најистакнутији пример је данашњи Трг слободе. Дуго времена на њему су се налазиле најлепше и најважније грађевине у граду. Некадашњи војни карактер трга је јасно наглашен зградама које су се ту налазиле – команда тврђаве у „Генераловој кући“, команда регрутног центра, официрска менза, главна стражарница и штабна касарна. Због тога је 1736. назван Трг војске. Трг је служио за обуку царске коњице на фронту, али и за концерте војних оркестара који су окупљали мноштво људи, па је почетком 18. века назван Парадни трг. Данашње име Трг слободе први пут је добио током Револуције 1848-1849. Око 1900. године трг је преименован у Трг принца Еугена, али то име никада није прихваћено. Како се Трг слободе у потпуности формирао много пре данашњег централног Трга победе, дуго времена представљао је центар Темишвара. Вероватно је зато старо име Парадни трг до данас остало у колективном памћењу Темишвараца, па га старији становници овог града и данас зову тим именом. Палате на тргу На Тргу слободе данас се налазе неке од најстаријих сачуваних зграда у Темишвару: Команда гарнизона, бивша Ратна канцеларија – источно крило Старе градске куће, Стара градска кућа и Војни казино. Команда гарнизона Зграда Команде гарнизона или Нови генералат изграђена је између 1745. и 1752. године према плановима аустријских војних инжењера. Названа је Нова палата генералата, јер је пре тога постојала и стара, која је срушена, а стајала је на месту некадашњег турског базара. Нови генералат био је намењен за резиденцију генерала који је командовао хабзбуршким трупама у Банату. Зграда је више пута реконструисана, али је стари облик зграде је сачуван до данас, са изузетком неких промена на фасади, изазваних, по свој прилици, бомбардовањима 1849. До 1860. била је административно седиште новоосноване покрајине Војводство Србија и Тамишки Банат. Цар Франц Јозеф је овде боравио између 14. и 16. јуна 1852. године. Краљ Фердинанд и краљица Марија су 1923, поводом своје прве посете Темишвару након Великог уједињења, посадили два храста која и данас стоје испред зграде. Зграда је до данас задржала своју намену као седиште Команде гарнизона Темишвар, а у њој се налази и Војни музеј. Команда армијског корпуса и Војни казино На западној страни трга налазио се чувени ресторан Војни казино (ресторан). На том месту се до средине 18. века налазила џамија Силахдар. Када је порушена, на њеном месту суподигнуте су две зграде, које су током времена више пута рестауриране, па данас имајући изглед јединствене грађевине. Према документима, Војни казино је завршен 1775. године и био је познат по баловима и забавама за официре и угледне грађане. У овој згради су се десили кључни догађаји за историју Темишвара, попут оних на крају Првог светског рата. Зграда Команде армијског корпуса, која се налази одмах поред Војног казина, изграђена је касније, после опсаде 1849. Нова масивна грађевина, типична за почетак друге половине 19. века, затворила је трг у потпуности. Палата Аграрне банке Преко пута, на источној страни трга, подигнута је још једна зграда војног карактера. Када је, у другој половини 19. века, финансијска моћ града знатно порасла, на њеном месту је 1869. године подигнута Палата Аграрне банке. Зграда је у почетку имала два спрата, али је касније дозидана. У приземљу зграде радило је неколико предузећа, укључујући оптичку радњу, радионицу за седла и вештачку кожу и изложбени салон фабрике обуће „Турул“. У међуратном периоду у њој је било седиште италијанске банке и италијанског конзулата. Стара градска већница Након што су немачки становници Темишвара још од 1718. инсистирали да се на тргу изгради магистрат (градска већница), коначно је на Бадње вече 1731. године постављен камен темељац. Зграда је завршена три године касније, поставши седиште немачког магистрата (градског већа) и градоначелника. Године 1781, када је Темишвар постао слободан краљевски град, уживајући бројне привилегије, немачка градска кућа је уједињена са рашком (православном). Зграда је била седиште Градског већа све до после Другог светског рата. Неколико пута је рестаурирана. У њој су боравили хабзбуршки цареви и касније румунски краљеви, као и бројни страни званичници који су посећивали Темишвар. Са балкона на првом спрату, градоначелник Јохан Непомук Прајер је 1848. године прогласио Темишвар градом револуције и тада је трг добио своје садашње име. Десно крило зграде постоји од 1727. године и у њему се налазила ратна канцеларија, а касније и ратни комесаријат. Палата Кредитне банке Након рушења фрањевачке цркве на северо-западном углу трга, 1911. године на том месту подигнута је Палата кредитне банке. Пројектовао ју је архитекта Ласло Секељи у стилу карактеристичном за почетак 20. века. Кућа Шпекнер и Окружна библиотека На источној страни трга, поред зграде Аграрне банке, налази се Библиотека округа Тимиш. На том месту се 1727. године помиње кућа са приземљем и спратом, и апотека у близини. Године 1823. зграду је купила породица Шпекнер, а у другој половини 19. века дограђен је још један спрат. У приземљу куће налазила се прва цвећара познатог цвећара Вилхелма Милеа. Године 1904. зграда је постала седиште градске библиотеке, а данас се у њој налази Библиотека округа Тимиш. У то време библиотека је имала колекцију од 27.850 књига, а у наредних пет година број књига се повећао за скоро десет хиљада. Данас окружна библиотека поседује значајну колекцију старих и ретких књига, писаних на румунском, али и на другим језицима. Поред зграде Библиотеке налази се једна од најстаријих зграда у Темишвару. У њој се од 1740. налазили судница и дом градоначелника, а од 1828. дом бригадног генерала. Споменици и скулптуре на тргу На Тргу слободе налази се неколико соменика и скулптура: Године 1722. испред зграде гувернера Валиса (данас се ту налази зграда Аграрне банке) подигнут је првобитни камени споменик Светог Јована Непомука и поред њега су се организовале верске процесије. Верује се да је овај споменик касније премештен у двориште Римокатоличке цркве у Јозефину, а 1756. постављен је нови грандиозни споменик Светој Марији и Светом Јовану Непомуку, који се и данас ту налази. Осамдесетих година 20. века на тргу је подигнута биста краља Децебала. Испред куће са каријатидама, на углу Трга и улице Алба Јулија, налазе се два топа од ливеног гвожђа, који су били део артиљерије темишварске тврђаве. На тргу је, приликом последње рестаурације, постављена скулптура На телефону, бронзана макета историјског центра Темишвара и фонтана. Види још Трг уједињења (Темишвар) Трг победе (Темишвар) Трајанов трг (Темишвар) Референце Литература Rudolf J. Strutz, Vlad-Emil Anitei (2013). Timișoara (на језику: румунски). стр. 30. Спољашње везе „„Neki ljudi normalno žive na 3 sata od Beograda“: Slike iz grada u Rumuniji su prava praznična bajka”. NOVA portal. 2024-12-08. Приступљено 2025-11-12. Piaţa Libertăţii”. www.timisoara-info.ro (на језику: румунски). Архивирано из оригинала 2021-01-28. г. Приступљено 2025-11-23.