Giurgiului

Giurgiului este un cartier din sudul orașului București, situat parțial în Sectorul 5 și Sectorul 4 între cartierele Ferentari (la vest) și Olteniței și Berceni (la est). Cartierul măsoară ~2,60 km lungime și o lățime medie de ~1 km, astfel că suprafața ocupată este de aproximativ 2,6 km². Numărul estimat de locuitori este de cca. 40.000. Cartierul și-a căpătat numele după artera DN5 (șoseaua București-Giurgiu) care duce către orașul-port Giurgiu. Istoric Cartierul s-a dezvoltat de-a lungul Șoselei Giurgiului ce asigura legătura Bucureștiului cu portul de la Giurgiu și localitatea Ruse din Bulgaria. Aflată inițial (începutul secolului XX) la marginea comunei Șerban Vodă în proprietatea unor oameni înstăriți, zona a început progresiv să fie parcelată și astfel au luat naștere primele străzi: Militaru Stoian, Opriș Ilie, Puțul cu Tei, Stejărișului, Făgetului, Nucetului, Ulmetului, Sălcetului, Cornetului, Brădetului, actuala George Bacovia și Alunișului. Ulterior dezvoltarea s-a extins și către est luând astfel ființă străzi precum: Aron Pumnul și Nehoiași. În timpul regimului socialist, cartierul a fost schimbat radical, culturile agricole (livezile, în mod special) și locuințele insalubre fiind înlocuite cu blocuri de apartamente de 15, 11, 10, 8, 7 și 4 etaje. Astfel, Giurgiului a devenit unul dintre cartierele moderne, trainice și omogene ale vremii alături de Titan, Drumul Taberei și Berceni. În trecut, cartierul atrăgea mulți oameni datorită faptului că era liniștit, curat și abundent in spații verzi. Astfel, populația a ajuns rapid la aprox. 46.000 de locuitori. Din fericire, în prezent, zona s-a păstrat liniștită și nu au loc evenimente notabile. Desfășurătorul lucrărilor Planul de sistematizare a zonei a fost inclus în amplul proiect de construcție de clădiri locative care era dedicat magistralei Nord-Sud. În primă fază (1961) au fost realizate construcțiile din zona bulevardului Dimitrie Cantemir, urmând ca apoi să fie edificat Ansamblul de locuințe "Șoseaua Giurgiului" alături de complexul agroalimentar Piața Progresul. Construcția clădirilor de apartamente a început în jurul anilor 1960. 1957: Se demarează lucrările la căminele lucrătorilor IDEB (intrarea Giurgiului și Intrarea Vrabiei). În acest cvartal au fost realizate primele clădiri de apartamente din panouri mari prefabricate, experimentale, cu piese fabricate la Interprinderea Progresul. 1962: Începe construcția blocurilor de 8 scări în două tronsoane din zonele Dr. Găzarului (cvartalul Faraudo) și Piața Progresul (cvartalul Livada) 1963: Începe construcția blocurilor turn de 11 etaje și a blocurilor tip bară alcătuite din 5 până la 6 tronsoane, iar tot în acest an sunt date în folosință clădirile de 7 etaje. Se inaugurează Cinematograful Flamura, primul public fiind chiar muncitorii constructori ai ansamblului de locuințe. 1971: Se deschid șantiere noi în zona cuprinsă între Șos. Giurgiului, Str. Reșița, Dr. Găzarului. În acest an apar primele blocuri de 4 etaje. 1972: Apar șantierele clădirilor de 10 etaje cu câte 2 sau 5 tronsoane (scări) în zonele Piața Progresul, Dr. Găzarului și Str. Luică. Sunt clădiri de apartamente tip confort 2. Tot atunci sunt edificate blocuri turn cu 10 etaje între clădirile realizate în deceniul anterior, fenomen ce a făcut parte din curentul "îndesirilor". 1977: Apar șantierele clădirilor de 10 etaje cu 4 - 7 scări (bară lată, M1F8) care vor fi zguduite în timpul ridicării lor de cutremurul de 7 grade pe scara Richter. De asemenea, dezastrul va forța autoritățile să închidă șantierele și să consolideze toate blocurile construite. Astfel, imobilele de 10 etaje din imediata vecinatate a șoselei vor fi folosite pentru a găzdui persoanele care au rămas fără case. 1986: Se începe construcția blocurilor aflate în imediata vecinătate a străzii Pictor Ștefan Dimitrescu. 1989: Se închid toate șantierele. Stil arhitectural Construcțiile au un aspect standard, majoritatea clădirilor fiind identice, însă se observă și subtile influențe moderniste occidentale tipice anilor '60. Clădirile sunt distanțate între ele (de la 47 până la 180 metri) permițând astfel existența unor generoase spații verzi. În plus, pentru prima dată în sudul capitalei, construcțiile sunt dispuse în așa manieră încât să se reliefeze unele pe celelalte, piesa centrală a ansamblului fiind o clădire de apartamente, accent înalt, cu parter, 15 etaje și terasă, de 47 metri înălțime (cea de-a treia clădire rezidențială ca înălțime din București timp de 12 ani de la construcție, după Blocul "Gioconda" și turnul din Piața Sala Palatului). De asemenea, se poate remarca o asemănare în ceea ce privește modul de construcție și de dispunere a elementelor fațadelor între clădirile din zona Giurgiului și alte construcții din Drumul Taberei (strada Sibiu, strada Pravăț, aleea Dumbravița), Calea Griviței, Bd. Constantin Brâncoveanu, Calea Giulești, Bd. Dimitrie Cantemir, Soseaua Olteniței, Piața Gării de Nord, Bd. Dinicu Golescu. Arhitecții care au contribuit la realizarea ansamblului "Șoseaua Giurgiului" sunt: Mircea Bercovici, Constantin Gherghiceanu și Cleopatra Alifanti. Transporturi Tramvaie Cartierul beneficiază de 3 linii de tramvai care conectează zona cu centrul orașului. Linia 7: C.F.R. Progresul - Parcul Carol I - Piața Unirii Linia 19: Zețarilor - Șura Mare - Vitan - RATB Titan Linia 25: C.F.R. Progresul - Răzoare - Depoul Militari În prezent, pe Șoseaua Giurgiului sunt 9 stații de tramvai. Lista staților (Piața Eroii Revoluției ► CFR Progresul): Muzeul George Bacovia ► Piața Progresul ► Toporași ► Drumul Găzarului ► Cimitirul Evreiesc ► Luica ► Anghel Nuțu ► Răducanu Cristea ► CFR Progresul. De asemenea pe Strada Acțiunii se află Depoul RATB Giurgiului , loc unde majoritatea vagoanelor liniilor 1, 10, 7, 11, 19, 23, 25 se retrag. Autobuze Linia 323: Zețarilor - Tineretului - Piața Unirii Linia 116: Gara Progresul - Tineretului - Piața Sfânta Vineri Linia 102: Gara Progresul - Vitan Bârzești - Bd. Basarabia - Bd. Basarabia (M Costin Georgian) Linia R418: Piața Eroii Revoluției - Copăceni (jud. Ilfov) Linia R419: Piața Eroii Revoluției - Gara Jilava (jud. Ilfov) Linia R420 : Piața Eroii Revolutiei - Vidra (jud. Ilfov) Linia R465: Piața Eroii Revoluției - 1 Decembrie (jud. Ilfov) Linia de noapte N107: Gara Progresul - Parcul Carol I - Piața Unirii Metrou De la Piața Eroii Revoluției, călătorii pot opta pentru metrou, M2, sau liniile de tramvai 1/10 care fac legătura cu cartierele Obor, Gara de Nord, Cotroceni . La nivelul lunii august 2025 au fost atribuite contractele pentru proiectarea și execuția extinderii Magistralei 4 pe traseul Gara de Nord - Izvor - Chirigiu - Piața Eroii Revoluției 2 - Gara Progresul. Conform proiectului aprobat, pe Șoseaua Giurgiului sunt gândite șase stații, de la Nord la Sud fiind: George Bacovia, Toporași, Nicolae Cajal, Luică, Giurgiului, Gara Progresul. Școli și alte instituții publice de învățământ Școli gimnaziale 103: Str. Vigoniei, nr. 3-5 109: Str. Petre Țuțea, nr. 3 111: Str. Stoian Militaru, nr. 72 119: Str. Almasul Mic, nr. 4 165: Aleea Slătioara, nr. 8 188: Str. Tufișului, nr. 13 308: Str. Râul Șoimului, nr. 8 Școala Ajutătoare nr. 8: Str. Toporași, nr. 10 Creșe Creșa Giurgiului: Str. Stoian Militaru, nr. 84 Licee Colegiul Tehnic Energetic București: Aleea Podul Giurgiului, nr. 5 Biblioteci Biblioteca Nicolae Bălcescu - Filiala Sector 4: Șos. Giurgiului, nr. 86 Sănătate În apropierea cartierului extistă Spitalul Clinic de Urgență pentru copii "Marie Sklodowska Curie" și Institutul de Pneumologie "Marius Nasta". Spitalul Clinic de Urgență pentru copii "Marie Sklodowska Curie" se găsește la intersecția Bd-ului Constantin Brâncoveanu cu Drumul Găzarului, pe traseul autobuzelor 116 și 141. Institutul de Pneumologie "Marius Nasta" se găsește pe Șos. Viilor nr. 90 în dreptul stației STB "Ștefan Hepites": 1, 7, 10, 11, 25 și 232 + pavilionul Zerlendi al aceluiași institut localizat pe Calea Șerban Vodă, nr. 189 Clinica de Stomatologie (Ambulatoriu S.U.U.B.) se găsește pe Șos. Olteniței, nr. 9 Policlinica de stomatologie Giurgiului se găsește pe Șos. Giurgiului, nr. 173 (stația STB Drumul Găzarului) Cultură Dotări socio-culturale În cartier există și în prezent Cinematograful Flamura, aflat în stare de conservare. Clădirea sălii este adosată blocului 11 Flamura, accesul fiind marcat printr-un portic la parterul blocului. Porticul sparge volumetric ecranul de vitrine de sticlă al magazinelor și este subliniat de copertina de beton cu armături pre-întinse. În același spațiu retras au fost proiectate două vitrine dispuse simetric în care posterele spectacolelor programate erau afișate. Porticul se diferențiază nu doar prin volumetria retrasă, ci și prin finisajele utilizate. Pardoseala este alcătuită dintr-o stereotomie de mozaicuri turnate și pigmentate, iar stâlpii sunt placați cu lastre de travertin. Soclurile vitrinelor de postere sunt ornate cu plăcuțe de marmură neagră dispuse vertical. În foyer, stâlpii au fost placați cu lastre de marmură neagră, iar pardoselile au fost finisate în mozaic venețian de marmură albă. Sala de cinematograf de 900 de locuri a fost dotată încă din 1963 cu instalație de aer condiționat, instalații de sonorizare performante și proiectoare de peliculă de ultimă generație. Sistemul de iluminat era unul performant, cu variator de intensitate. Finisajele interioare ale sălii cuprindeau pardoseli din parchet din lemn masiv, pereți îmbrăcați parțial în lambriu din PAL furniruit și parțial tapetați cu falduri de catifea cu straturi fono-absorbante în profunzime, iar plafonul suspendat era finisat într-o stereotomie geometrică, romboidală, de PAL/PFL furniruit. Scaunele aveau picioare de oțel, cotiere și spătare din lemn stratificat curbat, iar șezutul era tapițat. Ecranul de proiecție a fost prevăzut cu scenă în fața acestuia. Cinematograful se află în administrarea R.A.D.E.F., regia alegând să închirieze în 2010 spațiul unei companii private care a creat un salon de evenimente. Lucrările de amenajare a salonului au alterat major arhitectura de interior originală, finisajele prețioase realizate în 1963 precum mozaicuri de marmură, lambriuri din PAL furniruit, falduri de catifea cu rol fono-absorbant, stereotomii din furniruri la nivelul tavanului suspendat fiind parțial sau total distruse. Cinematograful a fost și rămâne un reper semnificativ pe harta mentală a locuitorilor întregului sector și nu numai. La nivelul anului 2016 a fost constituită o asociație civică ce a avut drept scop revitalizarea și transformarea clădirii într-un centru cultural comunitar. Demersurile acesteia s-au oprit din pricina lipsei de interes a autorităților locale și a R.A.D.E.F., dar subiectul este readus în atenția publică în preajma alegerilor electorale. Muzee și alte obiective În cartier există un muzeu - Casa Memorială George și Agatha Bacovia, situată la adresa str. George Bacovia, nr. 63. În același timp, în cartier sau în imediata sa vecinătate se regăsesc Cimitirul Bellu, Cimitirul Evreiesc Giurgiului, Cimitirul Eroilor Revoluției, Cimitirul Lutheran și Cimitirul Evreiesc de rit spaniol. Note Bibliografie "Institutul Proiect București 1968", paginile 28, 49, 53. "București-Arhipelag. Demolările anilor 80: ștergeri, urme, reveniri", Cristian Popescu, Ed. Compania, 2009. "Arhitectura în proiectul comunist. România 1944 - 1989", Ana Maria Zahariade, Ed. Simetria, 2011.