NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Universidad de Bucarest

La Universidad de Bucarest (en rumano Universitatea din Bucureşti) fue fundada en 1694 por Constantin Brâncoveanu como la "Academia del Santo Sava" (Bucarest), inicialmente con clases de teología y filosofía en griego; Alexandru Ipsilanti amplió la oferta educacional en 1776 en latín, francés e italiano. En el siglo XIX se abrieron las facultades de medicina, farmacia, ciencias del derecho y literatura. La universidad de Bucarest cuenta en los años 2010 con 43.550 estudiantes, 1.477 profesores y 18 facultades. El edificio principal se encuentra en la Plaza de la Universidad (Piaţa Universităţii) en el centro de la ciudad. Facultades Facultad de Biología Facultad de Ciencias del derecho Facultad de Química Facultad de Geografía Facultad de Física Facultad de Filosofía Facultad de Geología Facultad de Periodismo Facultad de Matemáticas Facultad de Literatura Facultad de Idiomas modernos Facultad de Ciencias políticas Facultad de Ciencias sociales Facultad de Historia Facultad de Psicología Facultad de Teología Baptista Facultad de Teología Ortodoxa Facultad de Teología Romano-Católica El rector de la universidad es Prof. Dr. Mircea Dumitru. Rectores Estudiantes célebres Doctores honoris causa Instalaciones Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Universidad de Bucarest. Página web oficial
Université de Bucarest

L'université de Bucarest est l'une des plus prestigieuses universités publiques en Roumanie, fondée en 1864. Elle est située dans le centre-ville de Bucarest, sur la place de l'Université. Les diplômes accordés par l’université de Bucarest sont reconnus dans beaucoup de pays. Dans le classement Quacquarelli Symonds (publié par The Times Higher Education Supplement), l’université de Bucarest se situait à la 501e place/600 en 2009, donc elle est considérée comme une des 600 meilleures universités du monde. C'est la plus haute position d'une université roumaine dans le classement QS ; parmi les universités roumaines, elle est suivie par l'université Babeș-Bolyai à la place 601+. Historique L'université de Bucarest est fondée sur l'endroit jadis occupé par une autre institution d'enseignement supérieur, l'Académie princière de Bucarest. L'Académie est établie en 1694 par le prince de Valachie, Constantin II Brâncoveanu, dans les bâtiments du monastère "Saint Sava", avec des cours tenues dans la langue grec ancien. Elle devient un centre régional important pour la propagation de la culture grecque. Dans le XIXe siècle, l'importance de la culture grecque dans la société roumaine est remplacée par un nationalisme autochtone, ce qui signifie le fin pour l'Académie, qui est remplacée, en 1818, par le Collège de Saint Sava, une école supérieure avec des courses en roumain. En 1864, Alexandre Jean Cuza sépare le Collège en deux : l'université de Bucarest et le Collège national Saint-Sava. Personnalités liées à l'université Notes et références Liens externes (ro + en) Site officiel Ressources relatives à la recherche : Classement académique des universités mondiales CrossRef Horizon 2020 U-Multirank Ressource relative aux organisations : Registre de transparence de l'UE Portail des universités Portail de Bucarest
Bukaresti Egyetem

A Bukaresti Egyetem (Universitatea din Bucureşti) egyike Románia legfontosabb felsőoktatási és kutatási intézményeinek. Története A Bukaresti Egyetemet Alexandru Ioan Cuza fejedelem alapította 1864-ben. Ekkor jogi, természettudományi és bölcsészkarral működött. 2011-ben Románia Oktatási, Kutatási, Ifjúsági és Sportminisztériuma az ország felsőoktatási intézményeit osztályozva, azok első csoportjába, a fejlett kutatási és oktatási egyetemekébe sorolta, az ország tizenegy másik egyetemével együtt. Vezetése Az egyetem rektora 2011 óta Mircea Dumitru filozófus. Nevezetes elődei közöl megemlíthetők: Titu Maiorescu (1892-1897) - esztéta, irodalomkritikus, államférfi, műfordító, Nicolae Iorga (1929-1932) - történész vagy Emil Constantinescu (1992-1996) - Románia későbbi államelnöke. Oktatás, kutatás Az egyetem a bolognai oktatási rendszer szerint alap-, mester- és doktori képzést nyújt. A kutatások három fő területen zajlanak: környezettudomány, korszerű anyagok és kognitív tudományok, de kiemelt figyelmet szentelnek a társadalomtudományoknak és az interdiszciplináris projekteknek is. Karok Közigazgatás és vállalatgazdaság Biológia Kémia Jog Filozófia Fizika Földrajz Geológia és geofizika Történelem Újságírás és kommunikációtudomány Idegen nyelv és irodalom Bölcsészet Matematika és informatika Pszichológia és neveléstudomány Szociológia és szociális munkás Politikatudomány Baptista teológia Ortodox teológia Római katolikus teológia Rangsorolás A román Nemzeti Nevelésügyi és Tudományos Kutatások Minisztériumának (Ministerul Educației Naționale și Cercetării Științifice) 2016-ban összeállított jelentése szerint, a Babeș–Bolyai Tudományegyetem mögött a második helyet foglalja el a romániai egyetemek rangsorában. A QS World University Ranking 2016-ban a 701+, a Times Higher Education World University Ranking 2017-ben a 801+ helyre rangsorolta. Híres hallgatók Lucien Goldmann Jegyzetek Források "Universitatea din Bucureşti: Repere istorice" (román nyelven). 2017. március 28. dátummal az eredeti (HTML) címről archiválva. Hozzáférés: 2017. március 27.. "Universitatea din Bucureşti: Repere istorice" (román nyelven). 2017. március 28. dátummal az eredeti (HTML) címről archiválva. Hozzáférés: 2017. március 27.. "Universitatea din Bucureşti" (HTML) (román nyelven). Hozzáférés: 2017. március 27.. További információk Asociația Studenților din Universitatea București (ASUB) Kapcsolódó szócikkek
Università di Bucarest

L'Università di Bucarest (in romeno Universitatea din București) è una storica istituzione d'alta formazione scientifica e umanistica di Bucarest. Storia Nel 1694 Constantin Brâncoveanu, sovrano di Valacchia, fondò l'Accademia del Principe di San Sava a Bucarest con lezioni tenute in greco. Nel 1776, Alexander Ypsilantis (1725–1805), riformò il curriculum della Accademia di San Sava, dove venivano impartiti corsi in francese, in italiano e in latino. Nel 1859, fu introdotta la Facoltà di Giurisprudenza. Nel 1857, Carol Davila fece realizzare la Scuola Nazionale di Medicina e Farmacia. Nel 1857, venne depositata la prima pietra per la costruzione del palazzo universitario. Fu nel luglio del 1864 che il principe Alessandro Giovanni Cuza istituì per decreto l'attuale università, che riuniva allora le Facoltà di Giurisprudenza, Scienze e Lettere, in una sola istituzione. Negli anni seguenti, furono creati nuovi istituti universitari: nel 1884 la Facoltà di Teologia; nel 1906 l'Istituto di Geologia; nel 1913 l'Istituto Accademico di Elettrotecnica; nel 1921 la Facoltà di Veterinaria; nel 1923 la Facoltà di Farmacia; nel 1924 l'Istituto di Medicina Legale intitolato a Mina Minovici. Nel 1956, i leader studenteschi della Romania organizzarono un programma di proteste pacifiche contro il regime comunista, ma furono represse dall'esercito. Dopo il 1989 l'area intorno all'edificio antico dell'Università fu il principale teatro di scontri e proteste della rivoluzione romena tra la società e le forze di sicurezza. Durante i mesi di aprile e giugno del 1990, la comunità studentesca fu al centro delle proteste anti-comuniste. Galleria d'immagini Voci correlate Università in Romania Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Università di Bucarest Collegamenti esterni (RO, EN) Sito ufficiale, su unibuc.ro. (EN) University of Bucharest, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Universiteit van Boekarest

De Universiteit van Boekarest (Roemeens: Universitatea din București) werd gesticht in 1864 op basis van een decreet van vorst Alexander Jan Cuza, waarbij haar voorganger, de prinselijke Sint-Sava-academie, werd omgezet in een universiteit. Deze Sint-Sava-academie was gesticht in 1694 door de Walachijse vorst Constantin Brâncoveanu. De universiteit stond in 2009 op plaats 501-600 in de top Quacquarelli-Symonds (bekend van The Times Higher Education Supplement). De Universiteit van Boekarest behoorde daarmee tot de beste 600 universiteiten ter wereld. Dit was de hoogste plek van een Roemeense universiteit in deze lijst. Anno 2017 staat de universiteit op plaats 701-750. Zie ook Centrale Bibliotheek van de Universiteit van Boekarest
Uniwersytet Bukareszteński

Uniwersytet Bukareszteński (rum. Universitatea din București) – największy i jeden z najstarszych uniwersytetów w Rumunii, mieszczący się w Bukareszcie. Historia Tradycje uniwersytetu sięgają Książęcej Akademii św. Sawy, założonej w 1694 przez księcia Wołoszczyzny Constantina Brâncoveanu. Budowę drugiego rumuńskiego uniwersytetu (po Jassach) rozpoczęto w 1857 według projektu Alexandru Orăscu. 4 (16) lipca 1864 dekretem 765 książę Aleksander Jan Cuza połączył działające dotąd oddzielnie szkoły prawa, nauk ścisłych i literatury w jedną uczelnię, która przyjęła nazwę Uniwersytetu Bukareszteńskiego (Universitatea din București) W 1869 powstał wydział medyczny, w 1884 wydział teologiczny, zaś w okresie międzywojennym wydziały: weterynarii i farmacji. W 1989 uniwersytet składał się z sześciu wydziałów, na których studiowało 8000 studentów. Gwałtowny rozwój uczelni nastąpił w latach 90. XX w. W 2014 w skład uczelni wchodziło 19 wydziałów. Liczba studentów przekracza 30 000, co czyni z tej uczelni największą w Rumunii. Od 2019 rektorem uczelni jest filozof, prof. Marian Preda. Struktura Wydział Matematyczno-Informatyczny Wydział Fizyki Wydział Chemii Wydział Biologii Wydział Prawa Wydział Geografii Wydział Filozoficzny Wydział Geologii i Geofizyki Wydział Dziennikarstwa i Komunikacji Społecznej Wydział Języków Obcych Wydział Nauk Politycznych Wydział Filologiczny Wydział Socjologii Wydział Historyczny Wydział Psychologii i Pedagogiki Wydział Teologii Baptystycznej Wydział Teologii Prawosławnej Wydział Teologii Katolickiej Wydział Ekonomii i Administracji Współpraca międzynarodowa Uniwersytet w Bukareszcie współpracuje z 50 uniwersytetami w 40 krajach, w tym z Uniwersytetem Warszawskim. Uczelnia uczestniczy w programach ERASMUS, Lingua, Naric, Leonardo da Vinci, UNICA, AMOS, TEMPUS i TEMPRA. Absolwenci Doktorzy honoris causa Gianni Buquicchio (2013) François Terré (2013) Angela Gheorghiu (2017) Przypisy Bibliografia Strona uniwersytetu Informacje o uczelni na portalu topuniversities.com Alexandru Balaci: Universitatea din București 1864-1964. Bukareszt: 1964. (rum.).
Universidade de Bucareste

A Universidade de Bucareste (em romeno Universitatea din Bucureşti) é uma instituição de ensino superior pública localizada em Bucareste, capital da Romênia. Foi fundada em 1864, por um decreto do príncipe Alexandre João Cuza para converter a Academia de São Sava em uma universidade. Ligações externas Página da Universidade de Bucareste (em inglês)
Бухарестский университет

Бухарестский университет (рум. Universitatea din București) — крупнейший университет Румынии. Основан в 1864 году указом князя Александру Иоана Кузы. Обучение ведётся на румынском и английском языках, всего обучается около 30 тыс. студентов. Действует 18 факультетов: математический, физический, химический, биологический, юридический, географический, философский, геологии и геофизики, журналистики и коммуникаций, иностранных языков и филологии, политологический, филологический, социологический, исторический, психологии и педагогики, баптистской теологии, православной теологии, римско-католической теологии. У университета есть собственная библиотека. Среди известных разработок — первый румынский искусственный спутник Земли Goliat. Играет заметную роль в общественной и политической жизни страны, в частности, в 1990 году на университетской площади профессорами и студентами устроена крупная акция гражданского неповиновения (голаниада), закончившаяся кровопролитием, а один из её лидеров — Эмиль Константинеску — впоследствии стал ректором университета и президентом Румынии (1996—2000). Награды Великий офицер ордена «За заслуги перед культурой» в категории H «Научные исследования» (28 ноября 2024 года, Румыния). Примечания Ссылки unibuc.ro — официальный сайт Бухарестский университет
Универзитет у Букурешту

Универзитет у Букурешту (рум. Universitatea din București), познатији по скраћеници УБ у Румунији, је јавни универзитет основан 4. јула 1864. декретом принца Александра Јоана Кузе за претварање бивше Принчевске академије у садашњи Универзитет у Букурешту, што га чини другим најстаријим модерним румунским универзитетом. Један је од пет чланова Universitaria Consortium (групе елитних румунских универзитета). Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Bukarests universitet

Bukarests universitet (rumänska: Universitatea din București) grundades 1864 efter ett dekret av prins Alexandru Ioan Cuza om att konventera den tidigare Sankt Sava-akademin till universitet. Det består idag av 19 olika fakulteter och ett flertal forskningsinstitut. Fakulteterna ligger inte på ett samlat campus utan är utspridda i Bukarest. Mest centralt är Gamla byggnaden vid Universitetstorget, Piaţa Universităţii. Historia Universitetets föregångare, Sankt Sava-akademin, grundades i Bukarest 1694 av valakiska prinsen Constantin Brâncoveanu. Ursprungligen gavs lektioner i grekiska, men efter Alexander Ypsilantis reformer 1776 tillkom även franska, italienska och latin. År 1857 grundades en medicinsk högskola och 1859 tillkom en juridisk fakultet. År 1857 togs det första spadtaget till Universitetspalatset i Bukarest. År 1864 gick ett flertal fakulteter och institutioner samman och bildade Bukarests universitet efter dekret från Alexandru Ioan Cuza. Åren som följde grundades ett flertal nya fakulteter, bland annat teologiska fakulteten (1884), geologiska institutet (1906), akademiska elektrotekniksinstitutet (1913), veterinärmedicinska fakulteten (1921) samt apotekarfakulteten (1923). År 1956 bildades Studentrörelsen i Bukarest som planerade demonstrationer mot Rumäniens kommunistiska styre. Myndigheterna svarade med att studenterna arresterades eller stängdes av från kurserna. Många lärare avskedades och nya organisationer skapades för att övervaka studenternas aktiviteter. Under rumänska revolutionen 1989 skedde stora demonstrationer och sammandrabbningar i området kring den gamla universitetsbyggnaden vid Universitetstorget. Källor
Бухарестський університет

Бухарестський університет (рум. Universitatea din Bucureşti) — найбільший університет Румунії. Заснований в 1864 році декретом князя Александру Йоана Куза. У 2012 році QS World University Rankings він був включений в Топ-700 університетів світу. Ще три румунські університети увійшли до цього списку. Історія Бухарестський університет був заснований Указом № 765 від 4 липня 1864 року Александру Іоан Куза і є провідним академічним центром. Бухарестський університет активно сприяє розвитку та модернізації румунської освіти, науки та культури з 1694 року. У 1694 році Костянтин Бранковяну, правитель Валахії, заснував у Бухаресті Князівську академію з лекціями, що читалися грецькою мовою. У 1776 році Олександр Іпсілант, правитель Валахії, реформував навчальну програму Княжої академії, де тепер викладалися курси французької, італійської та латини. Після 1821 року Княжу академію продовжила колегія Святого Сави. У 1857 році Керол Давіла та Ніколае Крецулеску створили Національну школу медицини та фармації. У 1859 році був створений юридичний факультет. У 1857 році було закладено перший камінь у фундамент університетського палацу в Бухаресті. 4/16 липня 1864 року князь Александру Іоан Куза заснував Бухарестський університет, об'єднавши факультети права, наук і літератури в єдиний орган. У 1869 році шляхом перетворення Національної школи медицини та фармації створюється медичний факультет. У наступні роки були створені нові факультети: 1884 р. — богословський 1906 р. — геологічний інститут 1913 р. — академічний електротехнічний інститут 1921 р. — факультет ветеринарної медицини 1923 р. — фармацевтичний факультет 1924 р. — інститут судової медицини імені Міни Міновичі. У 1956 році студентські лідери, головним чином з цього університету, запланували мирний протест проти комуністичного режиму Румунії, але їм завадили його провести. Деякий час (у 1950-х і на початку 1960-х років) він називався «Університет К. І. Пархона» на честь Костянтина Іона Пархона. Більша частина будівлі все ще неушкоджена, однак під час бомбардувань Бухареста в 1944 році центральний корпус будівлі був сильно пошкоджений і зруйнований через бомби Люфтваффе, і був реконструйований лише в 1969—1971 роках. Інші секції також були завершені до 1980 року. Територія навколо старої будівлі університету (Університетська площа), що прилягає до площ К. А. Розетті, Романа, Когелнічану та Юніон, була ареною багатьох заворушень, протестів і зіткнень із силами безпеки під час Румунської революції 1989 року. Протягом місяців квітня — червня 1990 року Бухарестський університет був центром антикомуністичних протестів. У 1996 році Еміль Константинеску, тодішній ректор Бухарестського університету, був обраний президентом Румунії після перемоги над Іоном Ілієску на президентських виборах у Румунії 1996 року. Відомі особи Адольф де Герц Судзіловський Микола Костянтинович Хільчевський Валентин Кирилович Черасела Ніколаш Андрей Ойштяну Квітковський Денис Васильович Примітки Посилання Офіційний сайт [Архівовано 18 листопада 2018 у Wayback Machine.]
Каракал (град)

Каракал (на румънски: Caracal) е град в окръг Олт, Румъния, в историческата област Олтения. Той е вторият по важност град в окръг Олт. Според преброяването от 2021 г. в града живеят 27 403 души. Природни условия Град Каракал се намира в южната част на историческата област Олтения, западната част на Влашко, на 50 км югоизточно от Крайова. Каракал се намира по течението на река Олт, най-голямата в Румъния, в средната част на Долнодунавската равнина. Надморската височина на града е 100 м. Население Румънците представляват мнозинството от жителите на Каракал. Най-голямото малцинство в града е цигани. Побратимени градове Монтана, България Бялоград, Полша Червен бряг, България Йелгава, Латвия Външни препратки Официален уебсайт на Каракал
Caracal (Romania)

Caracal (pronunciació en romanès: [kaˈrakal]) és una ciutat del comtat d'Olt, Romania, situada a la històrica regió d'Oltènia, a les planes situades a la part baixa dels rius Jiu i Olt. Les planes de la regió són ben conegudes per la seva especialitat agrícola en el cultiu de cereals i, al llarg dels segles, Caracal ha estat el centre comercial de la producció agrícola de la regió. Caracal té una població aproximada de 31.000 habitants i és la segona ciutat més gran de la regió. Etimologia Si bé els historiadors del segle xix pensaven que el nom de Caracal estava relacionat amb l'emperador romà Caracalla, l'etimologia acceptada actual és que el nom de la ciutat deriva de la llengua cumana kara kale que significa "fortalesa negra" (kara, que significa "negre", i kal, ja sigui del turc kale, o de l'àrab qal'at, que significaven fortalesa). Història Al final del segle xix i la primera meitat del segle xx, Caracal va experimentar un important creixement i la regió es va convertir en una de les regions agrícoles més importants de Romania. Caracal era la capital d'aquesta regió i seu del comtat de Romanați. La Segona Guerra Mundial i el règim comunista van portar canvis a aquesta regió i a la ciutat de Caracal. Durant la Segona Guerra Mundial es va situar un camp de concentració nazi a prop de la ciutat. El govern comunista, que va desestablir el comtat de Romanați, va instituir plans d'industrialització i Caracal va experimentar un continu creixement econòmic mitjançant l'establiment de plantes industrials al sector de la indústria tèxtil. La ciutat va experimentar canvis importants després que el règim de Nicolae Ceaușescu fou derrocat per la revolució de desembre de 1989, amb moltes fàbriques col·lapsades per l'èxit de l'economia de mercat. Fills il·lustres Gheorghe Argeșanu Marius Bunescu Virgili Carianopol Dan Diaconescu Aurelian Titu Dumitrescu Iancu Jianu Haralamb Lecca Radu Șerban Marius Tucă Referències Enllaços externs Museu Caracal Arxivat 2006-11-15 a Wayback Machine.
Caracal (Rumunsko)

Caracal je město v Rumunsku v župě Olt. Nachází se asi 54 km jihovýchodně od Craiovy a asi 170 km jihozápadně od Bukurešti. V roce 2011 žilo ve městě 30 954 obyvatel, Caracal je tak druhým největším městem župy Olt. Městem prochází evropská silnice E70 a silnice DN6, DN54 a DN64, jižní obchvat tvoří silnice DNVO6G. Sousedními městy, ovšem poměrně dost vzdálenými, jsou Drăgănești-Olt, Piatra-Olt, Balș, Corabia, Dăbuleni a Craiova. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Caracal, Romania na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Caracal na Wikimedia Commons
Caracal (Rumænien)

Caracal (rumænsk udtale: [kaˈrakal] ( hør)) er en by i distriktet i Olt i Rumænien, beliggende i den historiske region Oltenien, på sletterne mellem de nedre løb af floderne Jiu og Olt. Regionens sletter er kendt for deres kornproduktion, og gennem århundreder har Caracal været handelscentrum for regionens landbrugsproduktion. Caracal har et indbyggertal på 27.403 (2021), og er den næststørste by i regionen. Historie I slutningen af det 19. århundrede og i første halvdel af det 20. århundrede oplevede Caracal en betydelig vækst, og regionen blev en af de vigtigste landbrugsregioner i Rumænien. Caracal var regionens hovedstad og sæde for det tidligere didstrikt, Romanați. Anden Verdenskrig og det kommunistiske regime medførte forandringer i denne region og i byen Caracal. Under Anden Verdenskrig blev lå en Nazi koncentrationslejr i nærheden af byen. Den kommunistiske regering, som opløste Romanați distriktet, indførte industrialiseringplaner, og Caracal oplevede fortsat økonomisk vækst gennem etablering af industrianlæg i tekstilindustrien. Byen gennemgik store forandringer efter Nicolae Ceaușescu-regimet blev væltet af 1989-revolutionen, og mange fabrikker kollapsede under presset fra privatiseringen. Kilder og henvisninger
Caracal (Olt)

Caracal () ist eine Stadt im Kreis Olt in der Kleinen Walachei in Rumänien. Sie hatte im Jahr 2011 ungefähr 31.000 Einwohner. Caracal liegt auf einer Hochebene zwischen den tiefer gelegenen Flüssen Jiu und Olt. Sehenswürdigkeiten In der Stadt findet man die Ruinen eines Turms, der im Jahr 217 vom römischen Kaiser Caracalla erbaut wurde. Nach diesem Herrscher wurde auch die Stadt benannt. Weitere touristische Ziele sind die Allerheiligen-Kirche sowie das Gedächtnis-Haus des Rebellen Iancu Jiancu. Wirtschaft Der US-Konzern Greenbrier unterhält im Ort ein Produktionswerk für Eisenbahnwaggons. Partnerstädte Bulgarien Montana, Bulgarien (26. September 2006) Lettland Jelgava, Lettland (27. März 2007) Polen Białogard, Polen (4. August 2007) Persönlichkeiten Iancu Jianu (1787–1842), walachischer Adliger, später Hajduke Marius Bunescu (1881–1971), Maler Gheorghe Argeșanu (1884–1940), Verteidigungsminister Cristea Mateescu (1894–1979), Konstrukteur bei den Wasserkraftwerken von Bicaz und Argeș Virgil Carianopol (1908–1984), Dichter Ion Musceleanu (1903–1994), Maler Radu Șerban (1927–1984), Komponist und Songwriter Aurelian Titu Dumitrescu (* 1956), Dichter, Reporter Doru-Claudian Frunzulică (* 1959), Politiker Silviu Bălace (* 1978), Fußballspieler Elena Ionescu (* 1988), Sängerin Weblinks Caracal bei ghidulprimariilor.ro Muzeul Romanațiului bei ghidulmuzeelor.cimec.ro Einzelnachweise