NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Stadion Śląski

O Estádio da Silésia (em polonês: Stadion Śląski) é o maior estádio de futebol da Polônia, situado em Chorzów e Katowice. Foi aberto em 22 de julho de 1956 com um amistoso entre Polônia e Alemanha Oriental, com vitória alemã por 2 a 0. Em 18 de Setembro de 1963, o recorde de público do estádio foi de 120.000 torcedores durante a Copa Europeia entre Górnik Zabrze e FK Austria Wien. Em 1993 foi designado casa da Seleção Polonesa de Futebol. Nos anos 90 foi reformado e passou a ter capacidade de 47 202 pessoas sentadas. A banda U2 fez um show em 5 de julho de 2005 para 80 000 pessoas. Durante os anos de 2009-2017 o estádio sofreu a última grande renovação que teve um custo de 650 milhões de PLN. O processo de renovação avançou no sentido de cobrir todos os espectadores com uma vasta cobertura quando a Polônia recebeu os direitos de hospedagem para o Euro 2012. As autoridades da Alta Silésia tomaram a decisão de aumentar a capacidade das arquibancadas para 54 378, adicionando um segundo nível ao lado oeste e, em seguida, cobrindo todo o estádio. Contudo, e apesar desse investimento o estádio não foi sede da UEFA Euro 2012. Ligações externas Website do Estádio, em polonês Google Maps - Foto por Satélite
Шлёнски

«Шлёнски» (пол. Stadion Śląski) — спортивный стадион, расположенный между Хожувом и Катовице, Силезское воеводство, Польша. Был открыт 22 июля 1956 года и вмещал 120 000 зрителей на футбольных матчах, чемпионатах мира по спидвею и концертах. Решение построить стадион было принято в 1950 году. Архитектор — Юлиан Бжуховский. Строительство было закончено в 1956 году, и 22 июля был сыгран первый матч — товарищеская игра между сборными Польши и ГДР, завершившаяся победой немцев со счётом 0:2. В 1959 году было установлено электрическое освещение. Первоначально стадион был рассчитан на 87 000 человек, но часто оказывался переполнен, и число зрителей достигало 90 000—100 000. 18 сентября 1963 года было зафиксировано рекордное число зрителей (120 000) во время матча Кубка чемпионов УЕФА между футбольными клубами «Гурник» (Забже) и венской «Аустрией». Впоследствии по соображениям безопасности было принято решение о сокращении числа мест. В 1993 году стадион стал официальным домашним стадионом польской сборной. В 1990-х годах на стадионе оставили только сидячие места, уменьшив вместимость до 47 246 человек. В настоящее время есть планы расширить его до 60 000 и построить крышу над трибунами. Ссылки Официальный сайт стадиона Архивная копия от 30 декабря 2021 на Wayback Machine
Schlesienstadion

Schlesienstadion (polska: Stadion Śląski) är en arena i Chorzów, Polen. Den uppfördes mellan åren 1951–1956 och hade en kapacitet på över 100 000 åskådare varav 80 000 ståplatser. Arenan renoverades 2009–2017 och har en kapacitet på 55 211 åskådare (enbart sittplatser).
Сілезький стадіон

Сілезький стадіон (пол. Śląski, Шльонскі) — футбольний стадіон між містами Хожувом і Катовицями, найбільша за місткістю спортивна арена Польщі. Історія Був відкритий 22 липня 1956 року і вміщував 120 000 глядачів на футбольних матчах, чемпіонатах світу зі спідвею та концертах. Рішення збудувати стадіон було прийнято у 1950 році. Архітектор — Юліан Бжуховський. Будівництво було закінчено у 1956 році, і 22 липня було зіграно перший матч — товариська гра між збірними Польщі та НДР, яка завершилася перемогою німців з рахунком 0:2. 1959 року було встановлено електричне освітлення. Спочатку стадіон був розрахований на 87 000 осіб, але часто виявлявся переповнений, і кількість глядачів досягала 90 000—100 000. 18 вересня 1963 року було зафіксовано рекордну кількість глядачів (120 000) під час матчу Кубка чемпіонів УЄФА між «Гурником» з Забже та віденською «Аустрією». Згодом з міркувань безпеки було ухвалено рішення про скорочення кількості місць. 1993 року стадіон став офіційним домашнім стадіоном польської збірної. У 1990-х на стадіоні залишили лише сидячі місця, зменшивши місткість до 47 246 осіб. Двічі на цьому стадіоні проти збірної Польщі проводила матчі національна збірна України: у відборі до ЧС-2002 6 жовтня 2001 року (1:1) та товариський 11 листопада 2020 року (0:2). Посилання Сілезький стадіон
Върховен съд (Полша)

Върховният съд на Полша (на полски: Sąd Najwyższy) е върховният орган на съдебната власт в Полша. Упражнява надзор върху дейността на общите и военните съдилища и извършва други дейности посочени в конституцията на страната и закона за Върховния съд. Бележки
Cour suprême de Pologne

La Cour suprême est la plus haute institution judiciaire de Pologne. Elle est située à Varsovie. Depuis 2020, elle est présidée par Małgorzata Manowska. Liste des premiers présidents de la Cour suprême Stanisław Pomian-Srzednicki (1er septembre 1917 – 28 février 1922) Franciszek Nowodworski (1er mars 1922 – 3 août 1924) Władysław Seyd (22 septembre 1924 – 17 janvier 1929) Leon Supiński (17 janvier 1929 – 1er septembre 1939) Wacław Barcikowski (26 janvier 1945 – 12 novembre 1956) Jan Wasilkowski (12 décembre 1956 – 22 mai 1967) Zbigniew Resich (23 mai 1967 – 21 janvier 1972) Jerzy Bafia (21 janvier 1972 – 1er avril 1976) Włodzimierz Berutowicz (1er avril 1976 – 14 mai 1987) Adam Łopatka (14 mai 1987 – 30 juin 1990) Adam Strzembosz (1er juin 1990 – 17 octobre 1998) Lech Gardocki (17 octobre 1998 – 18 octobre 2010) Stanisław Dąbrowski (19 octobre 2010 – 9 janvier 2014) Lech Krzysztof Paprzycki (9 janvier 2014 – 30 avril 2014) Małgorzata Gersdorf (30 avril 2014 – 30 avril 2020) Małgorzata Manowska (26 mai 2020 - en cours) Notes et références Liens internes Tribunal constitutionnel (Pologne) Liens externes (pl) Site officiel Portail de la Pologne Portail de la politique
Corte suprema (Polonia)

La Corte suprema (in polacco: Sąd Najwyższy), nell'ordinamento giuridico polacco, è la corte di ultima istanza della giurisdizione ordinaria. Competenza La Corte suprema giudica avverso le sentenze emesse nei: tribunali generali (quelli di distretto, regionali e di appello). Questi tribunali giudicano in materie civili, penali, di famiglia e nel lavoro. tribunali militari, che trattano problemi riguardanti reati commessi da soldati in servizio, impiegati civili in unità militari e prigionieri di guerra. Approva anche risoluzioni per rendere più chiare le ordinanze legali e per risolvere alcune dispute in casi specifici. La Corte suprema si trova a Varsavia. Composizione Il presidente della Polonia nomina i giudici della Corte suprema per un periodo indefinito; la nomina si svolge su richiesta del Consiglio nazionale della magistratura (l'organo di autogoverno della magistratura in Polonia, affine al Consiglio Superiore della Magistratura in Italia). Il presidente sceglie anche il capo della Giustizia della Repubblica di Polonia tra i candidati presentati dall'Assemblea generale della Corte suprema. Il capo della Giustizia rimane in carica per sei anni, anche se il compito può essergli tolto dal Sejm su mozione di sfiducia da parte del presidente della Repubblica. L'attuale capo della Giustizia è Małgorzata Manowska. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Corte Suprema della Repubblica di Polonia Collegamenti esterni (PL) Sito ufficiale, su sn.pl.
Romanówek (Lubusz)

Romanówek (prononciation : [rɔmaˈnuvɛk]) est un village polonais de la gmina de Lubrza dans le powiat de Świebodzin de la voïvodie de Lubusz dans l'ouest de la Pologne. Il se situe à environ 2 kilomètres à l'ouest de Lubrza (siège de la gmina), 10 kilomètres au nord-ouest de Świebodzin (siège du powiat), 41 kilomètres au nord de Zielona Góra (siège de la diétine régionale) et 50 kilomètres au sud de Gorzów Wielkopolski (capitale de la voïvodie). Le village comptait approximativement une population de 41 habitants en 2010. Histoire Le nom allemand du village était Hammer Vorwerk. Après la Seconde Guerre mondiale, avec la mise en œuvre de la ligne Oder-Neisse, le village est intégré à la république populaire de Pologne. La population d'origine allemande est expulsée et remplacée par des polonais. De 1975 à 1998, le village appartenait administrativement à la voïvodie de Zielona Góra. Depuis 1999, il appartient administrativement à la voïvodie de Lubusz. Références Portail de la Pologne
Romanówek (Lubrza)

Romanówek (niem. Hammer Vorwerk) – przysiółek wsi Lubrza w Polsce, położony w województwie lubuskim, w powiecie świebodzińskim, w gminie Lubrza. W latach 1975–1998 przysiółek należał administracyjnie do województwa zielonogórskiego. Historia W kwietniu 1941 roku na północ od miejscowości utworzono obóz pracy, RAB-Lager Liebenau I, w którym wykorzystywano żydowskich więźniów do budowy pobliskiej autostrady. W obozie przebywało w sumie 175 robotników przymusowych, którzy po zaniechaniu prac nad autostradą latem 1942 roku zostali przewiezieni do obozu pracy w Kostrzynie nad Odrą, gdzie pracowali w fabryce celulozy. Około 400 metrów na wschód od miejscowości znajduje się wysadzony, jednokondygnacyjny Panzerwerk 693, czyli element Międzyrzeckiego Rejonu Umocnionego. Uwagi Przypisy
Medyka (stacja kolejowa)

Medyka – stacja kolejowa w Medyce, w województwie podkarpackim, w Polsce. Od 1 września 2016 czynna w ruchu pasażerskim. Ruch pasażerski W lutym 1919 komendantem dworca został por. Gänger Marian. Zobacz też Terminal przeładunkowy Medyka Przypisy Linki zewnętrzne Medyka, [w:] Ogólnopolska Baza Kolejowa – bazakolejowa.pl [online] [dostęp 2026-01-24] .
Медика (станція)

Медика (пол. Medyka) — прикордонна залізнична станція Польських державних залізниць на електрифікованій лінії Перемишль — Львів. Розташована в однойменному селі Підкарпатського воєводства Польщі, за 500 м до пішого пункту контролю Медика — Шегині на державному кордоні між Польщею та Україною. Історія Станція відкрита на лінії збудованої у 1856–1861 роках Галицької залізниці імені Карла Людвіга (Краків — Тарнів — Ряшів — Перемишль — Львів — Красне — Тернопіль — Підволочиськ). У 1860 році Перемишль перебував у складі Королівства Галичини та Володимирії, з 1920 року у складі II Речі Посполитої. Згодом, після проведення «лінії Керзона», станція набула статусу прикордонної. У 1859—1860 роках тривало будівництво споруди залізничного вокзалу. У 1964 році станція електрифікована в складі лінії Ряшів — Перемишль — Медика, у 1972 році електрифікували дільницю Львів — Медика. 20 лютого 2024 року «польські фермери» посилили протести поблизу ПП «Медика — Шегині» перекрили залізницю, крім того розсипали українське збіжжя з вантажного вагону на колії. На місце події приїхала поліція та згодом розблокували залізницю. Після цього протестувальники повернулись на трасу, де продовжили блокувати під'їзди до пункту пропуску. Українське збіжжя, яке польські протестувальники висипали з вантажних вагонів на станції Медика, прямувало до Німеччини транзитом через Польщу. Пасажирське сполучення Приміське сполучення здійснюється поїздами за напрямком Ряшів — Перемишль — Медика (час в дорозі між Медикою та Ряшевом складає близько 1 години 40 хвилин). Примітки Посилання atlaskolejowy.pl [Архівовано 5 серпня 2016 у Wayback Machine.] (пол.) bazakolejowa.pl [Архівовано 7 серпня 2020 у Wayback Machine.] (пол.)
Cerkiew Zmartwychwstania Pańskiego w Siemiatyczach

Cerkiew pod wezwaniem Zmartwychwstania Pańskiego – prawosławna cerkiew parafialna w Siemiatyczach. Należy do dekanatu Siemiatycze diecezji warszawsko-bielskiej Polskiego Autokefalicznego Kościoła Prawosławnego. Cerkiew mieści się przy ulicy Władysława Sikorskiego. Świątynia została zbudowana w latach 1999–2009. Konsekrowana 18 sierpnia 2010 przez patriarchę Konstantynopola Bartłomieja I oraz metropolitę Warszawy i całej Polski Sawę. Cerkiew została zaprojektowana przez architekta Janusza Kenskę z Warszawy. Jest to budowla murowana, z żółtej cegły klinkierowej, wzniesiona na planie krzyża greckiego. Posiada pięć kopuł. Wewnątrz znajduje się współczesny ikonostas. Proboszcz parafii zrezygnował z wcześniejszego projektu świątyni, autorstwa profesora Aleksandra Grygorowicza. Koncepcja zakładała odważną, współczesną formę. Zrealizowana cerkiew budzi kontrowersje wśród architektów ze względu na błędy w zastosowanym układzie krzyżowo-kopułowym. Od 2004 w cerkwi odbywa się coroczny Przegląd Pieśni Religijnej i Paraliturgicznej. W 2021 r. świątynia otrzymała ikonę św. Paisjusza Hagioryty. Przypisy Bibliografia Kalendarz Prawosławny 2012, Wydanie Warszawskiej Metropolii Prawosławnej, ISSN 1425-2171, ss. 194–201 Linki zewnętrzne Strona parafii Zmartwychwstania Pańskiego w Siemiatyczach
Нарев

Нарев (на беларуски: Нараў; на полски: Narew; на руски: Нарев) е река в Беларус (Гродненска област) и Полша (Подляско и Мазовско войводство) десен приток на Западен Буг (десен приток на Висла) (в някои полски и немски източници се води като десен приток на Висла). Дължина 438 km (в някои полски и немски източници като приток на Висла, 476 km). Площ на водосборния басейн над 28 хил.km². Река Нарев води началото си от източната част на резервата Беловежка гора, на 193 m н.в. в района на село Нови Двор, в югозападната част на Гродненска област в Беларус. Почти по цялото се протежение тече по залесена, на места силно заблатена равнина. Влива се отдясно в река Западен Буг, до село Сероцк, на 79 m н.в., на около 27 km северно от Варшава. Основни притоци: леви – Наревка, Орлянка, Слина, Гац, Ож; десни – Супрасъл, Нересъл, Бебжа, Писа, Розога, Омульов, Ожиц. Има предимно снежно подхранване с ясно изразено пролетно пълноводие, когато нивото ѝ се покачва с 4 – 6 m и лятно маловодие. Среден годишен отток в устието 130 m³/sec. Заледява се в края на декември, а се размразява в средата на март, като ледовите явления продължават средно 80 дни в годината. Плавателна е в долното си течение, като чрез десният си приток Бебжа и Августовският канал се свързва с река Неман на север. По тачението на Нарев са разположени множество населени места само на полска територия, в т.ч. градовете: Сураж, Лапи, Ломжа, Новогруд, Остроленка, Пултуск. Вижте също Списък на реките в Европа (водосборен басейн на Атлантическия океан) Списък на реките в Беларус Списък на реките в Полша Източници
Narew

Narew (česky Narev, bělorusky Нараў) je řeka v Polsku (Podleské, Mazovské vojvodství) s prameny v Bělorusku (Brestská oblast). Je pravým přítokem Visly. Její délka činí 484 km (z toho 448 km v Polsku). Povodí má rozlohu 75 200 km². Průběh toku Pramení na severovýchodě Bělověžského pralesa v Bělorusku v části zvané Divoké bahno. Teče zalesněnou a většinou bahnitou a bažinatou rovinou často v několika rovnocenných korytech. Přítoky Přítoky jsou Biebrza, Bug, Gać, Narewka, Niewodnica, Omulew, Orlanka, Orz, Orzyc, Pisa, Rozoga, Ruż, Ślina, Supraśl, Szkwa, Wkra. Osídlení Řeka protéká městy a obcemi Suraż, Uhowo, Łapy, Tykocin, Wizna, Łomża, Nowogród, Ostrołęka, Różan, Pułtusk, Serock, Nowy Dwór Mazowiecki, Modlin. Vodní stav Zdroj vody je převážně sněhový. Průměrný dlouhodobý průtok při ústí do přehradní nádrže na soutoku s Bugem (Zalew Zegrzyński) je 130 m³/s a při ústí do Visly 328 m³/s. Nejvyšší vodnosti dosahuje na jaře a nejmenší v létě. Při povodních se hladina zvyšuje o 4 až 6 m. Řeka zamrzá na konci prosince a rozmrzá v polovině března. Průměrná délka trvání ledové pokrývky je 80 dní. Využití Tok řeky na dolním toku reguluje přehradní nádrž Zalew Zegrzyński pod soutokem s Bugem. hráz a hydroelektrárna se nacházejí u města Dembe. Řeka je splavná na dolním a středním toku. Přes svůj přítok Biebrzy a její přítok Netty, Augustovský kanál a Augustovská jezera a řeku Czarna Hańcza je spojena s povodím Němenu. Po řece se splavuje dřevo. Poznámky Literatura V tomto článku byly použity informace z Velké sovětské encyklopedie, heslo „Hapeв“. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Narew na Wikimedia Commons
Narew

Narew (gammelprøjsisk og litauisk Naura, belarusisk: Нараў, tr. Naraw) er en flod som løber i den vestlige del af Hviderusland og nordøstlige dele af Polen. Beskrivelse Den er en biflod til Wisla og med en længde på 484 km (36 km i Hviderusland og 448 i Polen) er den den femte længste flod i Polen. Afvandingsområdet er 75.175 km² (heraf 58.873 i Polen). Narew har sit udspring i Hviderusland og munder ud i Wisla i Polen. Den del af floden mellem Zegrzereservoiret, hvor den tog imod Vestlige Bug og Wisla, bliver også kaldt Narwio-Bug. Historisk Den 6. september 1939 prøvede den polske hær at bruge Narew som forsvarslinje mod de tyske angreb under invasionen af Polen i 1939. Forsvarslinjen blev opgivet dagen efter og de rykkede tilbage til Vestlige Bug da de tyske styrker allerede havde brudt gennem forsvaret. Kilder og henvisninger Johann Christian Wutzke: Beschreibung de Narewflusses. Abgefaßt im Jahr 1818 . In: Beiträge zur Kunde Preußæns. Band 3, Hæft 6, Königsberg #1820, S. 441–485.
Narew

El Narew (hidrónimo polaco, pronunciado /ˈnarɛf/; en lituano: Naura; en bielorruso: Нараў, Náraŭ) es un río del noreste de Polonia y oeste de Bielorrusia, afluente del Vístula; con una longitud de 484 kilómetros, de los cuales 448 km en Polonia y 36 km en Bielorrusia, es el quinto río más largo de Polonia. La cuenca del Narew comprende unos 75 175 km² de los que 53 873 se encuentran en Polonia. El Narew cede sus aguas al Vístula en el lago Zegrze, donde se encuentra con el Bug Occidental afluente del Narew; a este lugar se le conoce como Narwio-Bug. La forma de la palabra Narew proviene de la lengua protoindoeuropea, ya que la raíz *nr se asocia primeramente al agua, y de esa misma raíz provienen los nombre de otros ríos europeos como son el Narva, Neretva, Neris, Ner y Nur). Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Narew.
Narew

La Narew (de son nom polonais ; en lituanien : Naura ; en biélorusse : Нараў, Naraw ; en ukrainien : Нарва, Narva ; en russe : Нарев, Narev) est une rivière de l'Ouest de la Biélorussie et du Nord-Est de la Pologne, qui est un affluent droit de la Vistule. Géographie La Narew prend sa source en Biélorussie et se jette dans la Vistule à Modlin, près de Nowy Dwór Mazowiecki. Son principal affluent est le Boug. Avec une longueur de 484 km (dont 36 km en Biélorussie et 448 km en Pologne), c'est le cinquième plus long cours d'eau de Pologne, derrière le Boug. Son bassin hydrographique a une superficie de 75 175 km2 (dont 53 873 km2 en Pologne). Étymologie Son nom a peut-être une origine indo-européenne, ou plus ancienne encore (pré-indo-européenne). La racine *nar/ner signifierait eau (voir aussi Narva, Neretva, Nur, Néris et la racine basque * narb- dans Narbonne, Narp, Narvarte). Histoire Le 6 septembre 1939, l'armée polonaise a tenté d'établir une ligne de défense sur la Narew pour arrêter les forces d'invasion allemandes. Devant la rapidité de la progression allemande, l'armée polonaise a dû abandonner la Narew le lendemain pour se replier sur le Boug. Localités traversées De l'amont vers l'aval. Principaux affluents De l'amont vers l'aval (rive gauche : G ; rive droite : D). Aménagements et écologie La Narew traverse la forêt de Białowieża, la plus ancienne forêt primaire d'Europe, formée il y a dix mille ans lors de la dernière période glaciaire et restée à l'écart de la plupart des influences humaines. Voir aussi La Vistule Le bassin de la Vistule Liens externes Narew sur OpenStreetMap. Notes et références Portail de la Pologne Portail de la Biélorussie Portail des lacs et cours d'eau
Narev

Narev (bjeloruski: Нараў, poljski: Narew, ruski: Нарев) je rijeka u sjeveroistočnoj Poljskoj i zapadnoj Bjelorusiji, pritoka rijeke Visle. Duga je 499 km (57 km u Bjelorusiji, 443 km u Poljskoj) i ima površinu slijeva od 74.527 km2 (20.681 km2 u Bjelorusiji, 53.846 km2 u Poljskoj). Rijeka se nalazi u sklopu istoimenog nacionalnog parka Narev. Narev je razgranata rijeka, jedna od rijetkih takvih rijeka u Europi. Povremeno se grana u više korita i ponovno spaja. Protječe kroz Podlasko i Mazovjecko vojvodstvo u Poljskoj i kroz Grodnensku oblast u Bjelorusiji. Izvori Vanjske poveznice
Narew

A Narew (litvánul Naura, belaruszul Нараў) folyó Fehéroroszországban és Lengyelországban, a Visztula jobb oldali mellékfolyója. Fehéroroszországban ered 30 km-re a lengyel határtól, és Modlinnál torkollik a Visztulába. Hossza 484 km, vízgyűjtő területe 75 175 km². Fontosabb városok a Narew mentén: Łomża, Ostrołęka, Pułtusk, Nowy Dwór Mazowiecki. Legjelentősebb mellékfolyója a Bug.
Narew (fiume)

Il Narew (in antico prussiano e in lituano: Naura, in bielorusso: Нараў) è un fiume della Bielorussia occidentale e della Polonia nord-orientale, affluente del fiume Vistola. Con una lunghezza di 484 km (36 in Bielorussia e 448 in Polonia) è il quinto fiume più lungo della Polonia. L'area del bacino è di 75.175 km² (dei quali 53.873 in Polonia). Il Narew nasce in Bielorussia e confluisce nella Vistola in Polonia. La parte compresa tra il Lago Zegrzyńskie, dove si unisce al Bug occidentale e la Vistola è talvolta chiamato Narwio-Bug. Il nome del fiume viene da una radice della lingua protoindoeuropea Nur associata alla parola "acqua". Città attraversate Suraż Łapy Tykocin Łomża Nowogród Ostrołęka Różan Pułtusk Serock Nowy Dwór Mazowiecki Modlin Piątnica Drozdowo Storia Il 6 settembre 1939, le forze militari polacche tentarono di utilizzare il Narew come linea di difesa contro gli attacchi dei tedeschi durante l'invasione della Polonia. Questa posizione sul Narew fu abbandonata il giorno seguente in favore del Bug Occidentale, poiché le forze tedesche avevano già sfondato le linee di difesa. Voci correlate Fiumi della Polonia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Narew Collegamenti esterni (EN) Narew River, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Narew (rivier)

De Narew (Wit-Russisch: Нараў Naraw, Oekraïens: Нарва Narva) is een zijrivier van de Wisła (Weichsel). De rivier ontspringt in het Woud van Białowieża in Wit-Rusland ten noorden van de stad Brest en stroomt over een lengte van 484 km (waarvan 448 km in Polen) naar de Wisła. Het stroomgebied omvat 75.175 km². Een zijrivier van de Narew is de Westelijke Boeg, die een deel van de grens tussen Polen en Wit-Rusland vormt. Hoewel de Boeg langer is en meer water voert wordt de Narew traditioneel als de hoofdrivier beschouwd. Het gedeelte van de Narew tussen de Boeg en de Wisła staat ook bekend als Narwio-Bug. De Narew heeft een uitgebreid stelsel van zijrivieren en is van groot belang als broedplaats voor vogels.