Spomenik varšavski vstaji

Spomenik varšavski vstaji (poljsko pomnik Powstania Warszawskiego) je spomenik v Varšavi na Poljskem, posvečen varšavski vstaji leta 1944. Odkrit je bil leta 1989, zasnoval ga je Jacek Budyn, kipar pa je Wincenty Kućma. Nahaja se na južni strani Krasińskega trga. Spomenik je bil opisan kot »najpomembnejši spomenik povojne Varšave«. Gazeta Wyborcza je leta 2012 poročala, da je ena najbolj obiskanih znamenitosti za tuje turiste. Zgodovina Varšavska vstaja, ki je izbruhnila 1. avgusta 1944 in trajala do 2. oktobra 1944, je bila eden najpomembnejših in uničujočih dogodkov v zgodovini Varšave in Poljske. Med sovražnostmi in sistematičnim uničevanjem mesta, ki so ga Nemci izvedli po vstaji, je bilo uničenih do 90 % varšavskih stavb. Vendar pa je bil to tudi dogodek, ki so ga komunistične oblasti povojne Ljudske republike Poljske ocenile kot zelo kontroverznega, saj ga je organiziralo poljsko odporniško gibanje, ki se je med drugo svetovno vojno borilo za neodvisnost Poljske, predvsem Domača armada, katere ostanke je povojni stalinistični režim brutalno zatrl. Poleg tega je Josif Stalin takoj po izbruhu vstaje namerno ustavil sovjetsko napredovanje čez poljsko ozemlje tik pred Varšavo in ni le zavrnil pomoči upornikom, temveč je tudi zavrnil dovoljenje letalom zahodnih zaveznikov, da bi pristala in se oskrbela z gorivom na sovjetskem ozemlju, da bi zagotovil, da bi v Varšavo lahko dostavili le zelo omejene zaloge. Posledično so Nemci vstajo brutalno zatrli v 63 dneh, medtem ko so Sovjeti le opazovali dogajanje (tudi potem, ko so sredi septembra 1944 končno nadaljevali ofenzivo in zavzeli desni breg Visle). Po vstaji so Nemci iz mesta izgnali celotno prebivalstvo in ves oktober, november in december 1944 plenili Varšavo in uničevali vse, kar je še stalo, medtem ko Sovjeti niso ukrepali (v ruševine zapuščenega mesta so vstopili šele januarja 1945, potem ko so počakali, da Nemci odidejo). Posledično je bil pomen vstaje dolga leta po vojni zmanjševan, komunistična propaganda pa je obsodila Domobransko armado in poljsko vlado v izgnanstvu. Takšni politični dejavniki so desetletja onemogočili uradno obeležitev Varšavske vstaje, poznejše razprave o obliki in lokaciji spomenika pa so projekt še dodatno odložile. Poljska komunistična vlada je 12. aprila 1988 končno dala dovoljenje za gradnjo spomenika. Odkrili so ga 1. avgusta 1989, ob 45. obletnici vstaje. Spomenik sta zasnovala kipar Wincenty Kućma in arhitekt Jacek Budyn. Spomenik je leta 1994 obiskal nemški predsednik Roman Herzog, ki se je poklonil Poljakom in imel govor o nemški sramoti v kontekstu zločinov nacistične Nemčije med drugo svetovno vojno na Poljskem. Herzog se je Poljakom v svojem govoru o vojnih zločinih opravičil. Opis Spomenik stoji na južni strani Krasińskega trga. Leta 1999 je bila na območju neposredno za njim zgrajena stavba vrhovnega sodišča Poljske. Spomenik je izdelan iz brona in je visok približno 10 metrov. Ima dva dela, ki sta blizu drug drugemu. Večji, dvignjen element prikazuje skupino upornikov, ki aktivno sodelujejo v boju in bežijo pred umetniško vizijo podirajoče se stavbe, ki jo predstavlja bolj abstraktna kompozicija. Manjši element prikazuje upornike, ki se spuščajo v jašek, kar se nanaša na uporabo varšavskega kanalizacijskega sistema s strani upornikov za premikanje čez ozemlje pod nemško oblastjo med vstajo in zlasti na evakuacijo 5300 borcev upora iz starega mestnega jedra Varšave v središče mesta v začetku septembra 1944, peturno potovanje, ki se je začelo na Krasińskem trgu. Na križišču ulic Długa in Miodowa je čez cesto od spomenika majhna plošča (plošča je pravzaprav na trgu Krasinskich 1–5). Od plošče vodi opečnata pot na ulico do jaška, ki je bil uporabljen za pobeg. Realističen slog spomenika je bil ugodno primerjan s posnetkom iz filma ali zgodovinsko sliko Jana Matejka, vendar je bil kritiziran tudi zaradi socrealističnega sloga. Pojavili so se tudi kritični glasovi, ki so trdili, da je spomenik defetističen in da je bil to gesta sprave s strani prehajajoče komunistične vlade, ki je prišla mnogo let prepozno. Analiza iz leta 2013 kaže, da spomenik potrebuje obnovo, zlasti zaradi njegovega propadanja, ki ga povzročajo onesnaževalci zraka. Po mnenju avtorjev gre za del spominskega triptiha, katerega druga dva dela sta Spomenik branilcem poljske pošte v Gdansku in Spomenik padlim v obrambi domovine v Čenstohovi.[8] Sklici Zunanje povezave Pomnik Powstania Warszawskiego (poljsko)