NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kazimierski Park Krajobrazowy

Der Landschaftsschutzpark Kazimierz (Kazimierski Park Krajobrazowy) ist ein Naturschutzgebiet der Kategorie Landschaftsschutzpark in der Woiwodschaft Lublin, Polen. Namensgebend ist die Kleinstadt Kazimierz Dolny, die durch ihre Renaissancebauwerke bekannt wurde und jährlich Besuche von 1,5 Millionen Touristen zählt. Der Park liegt auf dem Gebiet verschiedener Gemeinden im Powiat Puławski und Powiat Opolski. Die Verwaltung des Parks befindet sich in der Stadt Lubartów. Der Landschaftsschutzpark wurde am 27. April 1979 gegründet, er hat seit einer Erweiterung eine Fläche von 149,74 km² und eine Pufferzone von 246,44 km². Die Region Kazimierz Dolny-Janowiec-Nałęczów stand 1993–1996 auf der Tentativliste des Welterbes in Polen. Im Park liegen zwei Naturreservate. Ein Reservat umfasst die 62,3 Hektar große Krowia Wyspa (Kuhinsel) in der Weichsel. Sie schützt ein Brutgebiet für Austernfischer, Sand- und Flussregenpfeifer, Kiebitze, Steppen-, Schwarzkopf- und Sturmmöwen, Fluss- und Zwergseeschwalben. Ein zweites Naturreservat ist das 39,7 Hektar große Skarpa Dobrsk. In diesem Tal im Süden von Kazimierz Dolny sind neben geologischen Formationen auch seltene Pflanzen und Tiere zu beobachten. Es ist beispielsweise ein Rückzugsraum für den Bioindikator und Kulturflüchter Fetthennen-Bläuling, der in Deutschland auf der Roten Liste gefährdeter Arten steht. Zur Tierwelt des Parks gehört auch die europäische Sumpfschildkröte, die im Tal der Plewka zu finden ist. Das Umland von Kazimierz Dolny ist reich an Lösshohlwegen. Weblinks Der Park auf der offiziellen Seite der Landschaftsschutzparks in der Woiwodschaft Lublin (polnisch) Einzelnachweise
Kazimierz Landscape Park

Kazimierz Landscape Park (Kazimierski Park Krajobrazowy) is a protected area (Landscape Park) in eastern Poland. Established in 1979, Kazimierz covers an area of 136.70 square kilometres (52.78 sq mi) and includes two nature reserves. It lies within Lublin Voivodeship, in Puławy County (Gmina Kazimierz Dolny). References
Landschapspark Kazimierz

Het Landschapspark Kazimierz (Pools: Kazimierski Park Krajobrazowy) is een landschapspark in Woiwodschap Lublin in Polen. Het park werd opgericht in 1979 en is 136,7 vierkante kilometer groot. Het park omvat bossen, rotsen en het dal van de Wisła rond Kazimierz Dolny. Externe link Officiële website
Kazimierski Park Krajobrazowy

Kazimierski Park Krajobrazowy – park krajobrazowy w Polsce usytuowany w zachodniej części województwa lubelskiego. Charakterystyka utworzony 27 kwietnia 1979 r. na podstawie projektu Zakładu Ochrony Przyrody PAN w Krakowie. Część trójkąta turystycznego: Puławy – Kazimierz – Nałęczów. Kazimierski Park Krajobrazowy został utworzony na powierzchni 136,7 km², zaś jego otulina liczyła około 250 km². Po korekcie granic zajmuje powierzchnię 149,74 km², a jego otulina liczy 246,44 km². Był pierwszym parkiem krajobrazowym na terenie województwa lubelskiego. Obecnie jest jednym z 17 parków krajobrazowych w tym województwie. Utworzony został celem zachowania unikatowych w skali kraju elementów krajobrazu przyrodniczego i kulturowego. Obejmuje fragmenty dwóch przyległych makroregionów: północno-zachodnią część Wyżyny Lubelskiej (a w jej obrębie głównie mezoregion Małopolski Przełom Wisły) oraz południowo-wschodni fragment mezoregionu Równiny Radomskiej będącego częścią makroregionu Wzniesienia Południowomazowieckie. Geologia Tereny Parku to obszary cenne z punktu widzenia geologii, którymi na początku XIX w. interesował się m.in. Stanisław Staszic. Znaczący wpływ miały tu zlodowacenia, w czasie których wiatry osadziły tu wielkie ilości drobnych pyłów, tworzących obecnie pokrywy lessowe o grubości od kilkunastu do nawet 30 metrów. Jedną z najważniejszych atrakcji Parku jest gęsta sieć wąwozów lessowych, w okolicach Bochotnicy ich zagęszczenie jest największe w Europie i przekracza 10 km na km². Charakterystycznym elementem krajobrazu są również strome skarpy wiślane zbudowane ze skał wapiennych, których biel kontrastuje z zielenią porastających skarpy zespołów roślinnych. Skarpa przy ujściu Chodelki do Wisły osiąga wysokość 90 m i rozciąga się z niej wspaniały widok na całą okolicę. Wisła w granicach Parku zachowała swój naturalny, dziki charakter z licznymi odnogami, wyspami, łachami i starorzeczami. Przyroda Ze względu na znaczne urozmaicenie rzeźby terenu na terenie Parku występuje duża różnorodność zespołów roślinnych, zwłaszcza dobrze zachowanych muraw kserotermicznych w okolicach Kazimierza Dolnego, Bochotnicy, Męćmierza i Dobrego. Najcenniejsze florystycznie są niewielkie fragmenty muraw stepowych, które zachowały się na skarpie w Dobrem, w Mięćmierzu i na pobliskim wzgórzu Albrechtówka, na Górze Trzech Krzyży w Kazimierzu Dolnym i na skarpie w Janowcu na lewym brzegu Wisły. Rezerwaty Rezerwaty przyrody na terenie parku: Krowia Wyspa – faunistyczny; Mięćmierz – florystyczny; Skarpa Dobrska – geologiczno-krajobrazowy. Rezerwat na terenie otuliny: Łęg na Kępie w Puławach – leśny. Miejscowości W granicach parku znajduje się miasto Kazimierz Dolny oraz wsie, m.in. Bochotnica, Zbędowice, Rogów, Janowiec, Janowice, Wąwolnica, Rzeczyca, Witoszyn, Celejów, Wierzchoniów. Przypisy Linki zewnętrzne Strona Kazimierskiego Parku Krajobrazowego
Вавелска катедрала

Архикатедралната базилика „Св. св. Станѝслав и Ва̀цлав“ (на полски: Bazylika archikatedralna św. Stanisława i św. Wacława), позната също като Вавелската катедрала (на полски: Katedra Wawelska), е християнски храм, разположен на хълма Вавел в Краков, Полша. Тя е архикатедрала на Краковската архиепархия. Храмът е полска национална светиня с 1000-годишна история. Бил е традиционно място за коронация и погребение на полските крале. История Сегашната готическа катедрала е 3-та сграда на това място. Първата е построена и унищожена през XI век, а втората, построена през XII век, е унищожена от пожар през 1305 г. Изграждането на действащата катедрала започва през XIV век по нареждане на епископ Нанкер. Погребани В криптата под Вавелската катедрала са гробниците на полски видни личности – главно крале, но и национални герои, революционери, генерали, включително и владетелите на Жечпосполита като Ян III Собиески и неговата съпруга Мария Кажимера, останките на Тадеуш Косцюшко – лидер на полския национален бунт и бригаден генерал от Американската война за независимост; националните бардове: Адам Мицкевич (положен там през 1890 г.) и Юлиуш Словацки (1927), както и Владислав Сикорски – министър-председател на полското правителство в изгнание и главен командир на полските въоръжени сили, заедно с маршал Йозеф Пилсудски – основател на Втората полска република. Очаквало се е, че етническият поляк папа Йоан Павел II ще бъде погребан в криптата, а някои в Полша са се надявали, че по стара традиция неговото сърце ще бъде пренесено там и пазено заедно с останките на великите полски владетели. Йоан Павел II обаче е погребан под базиликата „Св. Петър“ във Ватикана – мястото за папски погребения от древността. Полски крале Полски светци Други знаменитости Галерия Източници Външни препратки ((pl)) Официален сайт на Вавелската катедрала
Catedral de Wawel

La catedral de Wawel, amb el nom complet de basílica de la catedral de Sant Estanislau i Sant Wenceslau, és el santuari nacional de Polònia a la ciutat de Cracòvia. Té una història de 1.000 anys i era el lloc de coronació tradicional dels monarques polonesos. És la seu de l'arxidiòcesi de Cracòvia. La catedral es troba sobre el turó de Wawel, que protegeix també el castell reial. Durant segles, Wawel va ser el centre del poder eclesiàstic i monàrquic de Polònia. La primera catedral, de la qual els vestigis són relativament poc nombrosos, va ser construïda després de la institució del bisbat a Cracòvia el 1000. Destruïda aproximadament uns 150 anys més tard, va ser reedificada en la primera meitat del segle xii. La catedral va ser incendiada el 1305. El rei Ladislau I de Polònia va decidir reconstruir-la en estil gòtic. Va ser també el primer monarca coronat i enterrat en aquesta catedral. Els reis i bisbes de Polònia anaren modificant aquesta catedral, les seves capelles i la seva decoració, al llarg de la història, conforme als estils i als gusts de l'època. Avui, la catedral és un dels monuments històrics polonesos més importants. És inscrita (junt amb tot el centre històric de Cracòvia) en la llista del patrimoni de la Humanitat de la UNESCO. La capella de Segimon La capella de Segimon (Kaplica Zygmuntowska en polonès) és una de les peces més notables de l'arquitectura a Cracòvia. Construïda com una tomba capella de l'últim Jagelló, molts historiadors d'art l'han definida com l'exemple més bonic al nord dels Alps del Renaixement toscà. Finançada pel rei Segimon I el Vell, la capella era construïda entre 1519 i 1533 per Bartolomeo Berrecci. La capella, de base quadrada amb una cúpula daurada, allotja les tombes del rei fundador Segimon, així com la del rei Segimon II August i Anna Jagiellonka. El disseny d'escultures internes, estucs i pintures fou fet per alguns dels artistes més cèlebres de l'època, incloent-hi l'arquitecte mateix, Georg Pencz, Santi Gucci i Hermann Vischer. Tombes reials Ladislau I de Polònia Casimir III de Polònia, a la capella de la Santa Creu, acabada el 1492, és un dels darrers treballs de Veit Stoss a Polònia Santa Eduvigis de Polònia Ladislau II de Polònia Casimir IV de Polònia Joan I Olbracht Segimon I de Polònia Segimon II August Esteve Bathory Anna Jagiellonka Segimon III Vasa Ladislau IV Vasa Joan II Casimir Vasa Michał Korybut Wiśniowiecki Joan III Sobieski August II el Fort
Vavelska katedrala

Vavelska katedrala, također poznata kao Katedralna bazilika sv. Stanisława i Vaclava nalazi se na brežuljku Vavelu u Krakovu. Jedno je od poljskih nacionalnih svetišta. Stara je gotovo 1000 godina te je bila tradicionalno mjesto krunidbe poljskih kraljeva. Predstavlja katedralnu crkvu Krakovske nadbiskupije. Papa Ivan Pavao II. u njoj je 2. studenog 1946. služio svoju prvu svetu misu, a kasnije je kao papa razmišljao da ga tamo sahrane. Današnja gotička katedrala je treća crkva po redu sagrađena na tom mjestu: prva je sagrađena i uništena u 11. stoljeću; druga je sagrađena u 12. stoljeću, a uništena je u požaru 1305. Gradnja današnje katedrale počela je u 14. stoljeću po naredbi biskupa Nankera. Izvori Vanjske poveznice službena stranica
Cattedrale del Wawel

La cattedrale del Wawel (nome completo: basilica arcicattedrale dei Santi Stanislao e Venceslao) è una chiesa di Cracovia, considerata il santuario nazionale della Polonia. La cattedrale, che sorge sulla collina del Wawel, a sud del centro storico della città, è stata la cattedrale in cui tradizionalmente si sono celebrate le incoronazioni dei sovrani polacchi ed è la chiesa madre dell'arcidiocesi di Cracovia. Come nel caso della cattedrale di San Vito a Praga, all'interno complesso del castello di Praga dei Re di Boemia, anche la Cattedrale di Cracovia era parte integrante di un castello Reale, quello di Wawel, sede principale dei Re di Polonia fino alla fine del Cinquecento, quando la capitale polacca fu spostata a Varsavia, pur continuando a ospitare le incoronazioni e a fungere da residenza reale. Cappelle e camere sepolcrali La cappella di Sigismondo La cosiddetta cappella di Sigismondo (in polacco Kaplica Zygmuntowska) è uno dei monumenti architettonici di maggior pregio di tutta Cracovia. Edificata come cappella tombale degli ultimi sovrani Jagelloni, è stata definita da molti storici dell'arte «il più bell'esempio del Rinascimento toscano a nord delle Alpi». Finanziata da re Sigismondo I Jagellone, la cappella fu eretta tra il 1519 e il 1533 da Bartolomeo Berecci. Presenta una pianta quadrata sormontata da una cupola dorata ed ospita le tombe del suo fondatore Sigismondo, del re Sigismondo II Augusto e di Anna Jagellona. Il disegno delle sculture interne, degli stucchi e delle pitture fu realizzato da alcuni dei più rinomati artisti dell'epoca, come Santi Gucci ed Hermann Vischer, e dallo stesso architetto Georg Pencz. Personaggi sepolti nella cattedrale di Wawel Sovrani polacchi Ladislao I il Breve Casimiro III il Grande Edvige d'Angiò Ladislao II Jagellone Casimiro IV Jagellone Giovanni I Olbracht Sigismondo I il Vecchio Sigismondo Augusto Stefano Bathory Anna Jagellone Sigismondo III Vasa Ladislao IV Vasa Giovanni II Casimiro Vasa Michele Korybut Wiśniowiecki Giovanni III Sobieski Augusto II di Polonia Maria Luisa di Gonzaga-Nevers Personaggi famosi Tadeusz Kościuszko Józef Piłsudski Władysław Sikorski Józef Antoni Poniatowski Adam Mickiewicz Juliusz Słowacki Cyprian Norwid (traslato dalla sua tomba in Francia) Lech Kaczyński Maria Kaczyńska Adam Stefan Sapieha Galleria d'immagini Note Bibliografia Konstantin Chodkiewicz, Il centro occulto di Cracovia. Da Apollonio di Tyana a papa Woitila, L'Età dell'Acquario, Torino 1975. Altri progetti Wikiquote contiene citazioni di o su cattedrale del Wawel Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su cattedrale del Wawel Collegamenti esterni (PL) Sito ufficiale, su katedra-wawelska.pl. (EN) Wawel Cathedral, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (EN) Cattedrale del Wawel, in GCatholic.org. Cattedrale del Wawel, su archINFORM. (EN) Cattedrale del Wawel, su Structurae.
Catedral de Wawel

A Real Catedral Basílica dos Santos Estanislau e Venceslau no Monte Wawel (em polonês/polaco: królewska bazylika archikatedralna śś. Stanisława i Wacława na Wawelu), também conhecida como Catedral de Wawel (em polonês/polaco: katedra wawelska), é uma igreja católica romana localizada no monte Wawel, em Cracóvia, na Polônia. Com mais de 900 anos de idade, é o santuário nacional polonês e tradicionalmente tem servido como local de coroação dos monarcas poloneses, bem como a Catedral da Arquidiocese de Cracóvia. O Papa João Paulo II ofereceu a sua primeira missa como padre na Cripta da Catedral em 2 de novembro de 1946. A atual catedral gótica, é o terceiro edifício neste local: o primeiro foi construído e destruído no século XI, a segunda, construída no século XII, foi destruída por um incêndio em 1305. A construção da atual começou no século XIV, sob as ordens do bispo Nanker. Interior A Catedral é composta por uma nave com uma nave lateral, transepto com corredores, um coro com corredores casal e uma abside com capelas deambulatórias radiantes. O altar-mor, localizado na abside, foi fundada cerca de 1650 pelo bispo Piotr Gembicki e criada por Giovanni Battista Gisleni. A pintura do altar de Cristo Crucificado por Marcin Blechowski é do século XVII. Sobre o altar principal está à altura do dossel de mármore preto sustentado por quatro pilares, desenhados por Giovanni Battista Trevano e Matteo Castelli entre 1626 e 1629. Debaixo do dossel está localizado num caixão de prata o padroeiro nacional São Estanislau (Stanisław) criado entre 1669-1671, após o anterior (doada em 1512 pelo rei Sigismundo I, o Velho) foi roubado pelos suecos em 1655. Capelas e câmaras mortuárias A Catedral Wawel tem sido o local de enterro principal para monarcas poloneses desde o século XIV. Como tal, foi significativamente ampliada e modificada ao longo do tempo, foram adicionadas várias capelas funerárias. Capela de Sigismundo, ou Zygmunt ("Kaplica Zygmuntowska"), ao lado da parede sul da catedral, é uma das obras mais notáveis ​​da arquitetura em Cracóvia e, talvez, "o mais puro exemplo da arquitetura renascentista fora da Itália". Financiada por Sigismundo I, o Velho, foi construído a partir de 1517 por Bartolomeu Berrecci, um arquiteto renascentista florentino, que passou a maior parte de sua carreira na Polônia. A capela de base quadrada com uma cúpula dourada, que abriga os túmulos do seu fundador e os seus filhos, o rei Sigismundo II Augusto e Anna Jagiellon (Jagiellonka). Ver também Arquidiocese de Cracóvia Referências Ligações externas «Página oficial» (em polaco)
Вавельский собор

Архикафедральная базилика Святых Станислава и Вацлава (пол. Bazylika archikatedralna św. Stanisława i św. Wacława) — архикафедральный собор Краковской архиепархии римско-католической церкви, носящий статус малой базилики. Расположен на холме Вавель в Кракове, является усыпальницей многих глав польского государства, в том числе большинства средневековых королей, а также двух крупнейших национальных поэтов — Адама Мицкевича и Юлиуша Словацкого. История На месте нынешнего храма прежде располагались два других здания: Кафедральный костёл Святого Вацлава (построен в 1020 году, разрушен чешским князем Бржетиславом в 1038 году) и освящённый в 1142 году трёхнефный костёл епископа и святого великомученика Станислава Щепановского. Это здание также стало жертвой пожара в 1305 году, осталась только Крипта Святого Леонарда. Несколько лет позже епископ Нанкер начал строить третий, готический храм. Поскольку Краков оставался до 1609 года столицей Польши, кафедральный собор служил одновременно придворным храмом, а в подземных усыпальницах погребены короли Польши. Вавельский собор был в следующих столетиях многократно перестроен. Вокруг здания были построены капеллы, среди них Капелла короля Сигизмунда (Зигмунта), шедевр ренессансной архитектуры, работы итальянского архитектора Бартоломео Береччи (1533). На колокольне Зигмунта, построенной в XIV столетии как часть укреплений Вавельского холма, находится колокол «Зигмунд», самый известный из колоколов Польши и являющийся национальным символом страны. В 1399 году в архикафедральном соборе была похоронена королева Польши святая Ядвига, а в XVII столетии построен в центре собора мавзолей святого Станислава Щепановского. 28 марта 1931 года собор был внесён в реестр памятников культуры Малопольского воеводства. Ссылки Michał Rożek, Krakowska katedra na Wawelu. Wydawnictwo św. Stanisława BM Archidiecezji Krakowskiej, Kraków 1989
Вавелска катедрала

Краљевска катедрала аркадне базилике Светих Станислава, Вацлава на Вавелском брду, (пољ. królewska bazylika archikatedralna śś. Stanisława i Wacława na Wawelu) познатија као Вавелска катедрала (пољ. Wawelska katedra) је католичка црква која се налази на Вавелском брду у Кракову. Црква је изграђена у 11. веку, представља пољско национално светилиште, а током историје била је место крунисања владара Пољске, као и главна катедрала Римокатоличке архиепископије у Кракову. Карол Јозеф Војтила који је 1978. године постао Папа Јован Павле II дан након његовог рукоположења свештенству, имао је своју прву мису у катедрали ове цркве, 2. новембра 1946. године. Ентеријер Катедрала се састоји од брода, са бочним бродовима, трансептом, деамбулаторијумом и излазном капелом. Главни олтар смештен је у апсиди, направљен је око 1650. године од стране бискупа Петра Гембичког, а пројектовао га је Ђовани Батиста, италијански барокни архитекта. Олтар је осликан од стране Марцина Блечовског и потиче из 17. века. Код главног олтрара налази се висок балдахин од црног мермера, који држе четири стуба, а пројектовали су их Ђовани Батиста и Матео Кастели у периоду од 1626—1629. године. Испод балдахина налази се сребрни ковчег националног заштитника Светог Станислава, направљен између 1669—1671. године, након што је претходни, дониран 1512. године од стране Жигмунда Пољског украден, 1655. године. Црквена капела Катедрала Вавел била је главна гробница владара Пољске, од 14. века. Сигмунска капела, која се налази поред јужног зида катедрале једна је од најзначајнијих делова архитектуре Кракова и "најчистији" пример ренесансне архитектуре ван Италије. Њена изградња финансирана је од стране Жигмунда Пољског, а направљена је у периоду између 1517—1533. године од стране Бартоломеа Береција. У квадратној капели са златном куполом налазе се гробнице њених оснивача и његове деце Сигисмунда II Августа и Ане Јагелонске. Крипта светог Леонарда испод катедрале У крипти испод Вавелске катедрале, сахрањени су пољски краљеви, национални хероји, генерали и револуционери, укључујући осниваче државне заједнице Пољске и Литваније, као што су Јан III Собјески и његова супруга Марија Казимир, посмртни остаци Тадеуша Кошћушког, који је подигао Кошћушков устанак. Поред њих сахрањени су и Адам Мицкјевич, Јулијус Словачки, Владислав Сикорски, Јозеф Пилсудски, оснивач Друге пољске републике. Сахрањени у крипти светог Леондарда Пољски краљеви и краљице Пољски свеци Свети Станислав Хедвига Шлеска Друге знамените личности Галерија Референце Литература Weigel, George (2005). Witness to Hope: The Biography of Pope John Paul II. Harper Perennial. стр. 81. ISBN 978-0-06-073203-5. Спољашње везе Медији везани за Вавелска катедрала на Викимедијиној остави Званични веб-сајт
Wawelkatedralen

Wawelkatedralen är Krakóws domkyrka och är belägen inom slottet Wawels murar. I katedralen vilar ett flertal polska kungar och en svensk, Sigismund (polska: Zygmunt III Waza), samt andra icke-kungliga historiskt viktiga personer. Den ursprungliga kyrkan uppfördes omkring 1020, men den nuvarande byggnaden härstammar från 1300-talet. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Krakóws domkyrka.﻿
Собор Святих Станіслава і Вацлава (Краків)

Базиліка архікатедральна святих Станіслава і Вацлава (пол. Bazylika archikatedralna św. Stanisława i św. Wacława), відома також як Вавельська катедра — культова споруда, катедральний храм, розташований на території Вавельського королівського палацу. Собор належить Краківській архидієцезії Римо-католицької церкви в Польщі і названий на честь благовірного князя чеського святого Вацлава та польського єпископа мученика святого Станіслава (Щепановського). Історія На місці нинішнього храму раніше розташовувалися дві інших будівлі: Кафедральний костел святого Вацлава (був побудований в 1020 і зруйнований чеським князем Бржетиславом у 1038) і освячений у 1142 тринавний костел єпископа і святого великомученика Станіслава (Щепановського). Ця будівля теж стала жертвою пожежі в 1305, залишилася тільки крипта Святого Леонарда. Кілька років пізніше єпископ Нанкер почав будувати третій, вже готичний храм. Оскільки Краків залишався до 1609 столицею Польщі, кафедральний собор служив одночасно придворним храмом, а в підземних усипальницях поховані королі Польщі. Вавельський собор був у наступних століттях багато разів перебудований. Навколо будівлі були побудовані каплиці, серед них каплиця короля Сигізмунда (Зигмунта), шедевр ренесансної архітектури, роботи італійського зодчого Бартоломео Береччі (1533). На дзвіниці Зигмунта, побудованій у XIV столітті як частина укріплень Вавельського пагорба, знаходиться дзвін «Зигмунд» — найвідоміший зі дзвонів Польщі і є національним символом країни. 28 березня 1931 собор внесено до реєстру пам'яток культури Малопольського воєводства. Опис До складу храму, зокрема, входять: Три вежі (Годинникова, Срібних дзвонів та Зигмунтівська) Каплиці Святої Трійці, Чорторийських, єпископа Самуеля Мацейовського, Ліпських, Скотницьких (пол. Skotnickich), Зебжидовських, єпископа Гамрата (пол. Gamrata), Мансіонарська, єписокпа Томицького (пол. Tomickiego), Залуського (пол. Załuskiego), Яна Ольбрахта, Якуба Задзіка, Яна Конарського, Зигмунтівська, Ваз, Шафранців, Потоцьких, Свентокшиська Надгробки Владислава Ягайла, Владислава Локетка, Фридерика Ягеллончика, Ядвіги Анжуйської, Анни Целейської, Станіслава Анквича, пам'ятники Владислава Варненчика, Міхала Вишневецького та Елеонори, Яна Собеського і Марії Казимири, кардинала Альбіна Дунаєвського Крипта народних пророків Дзвони: Зигмунт, Станіслав, Вацлав, Кардинал, Урбан; на вежі Срібних дзвонів — Збишко (Говорек), Герман (Новак), Мацек (пол. Maciek), Іоан Павло ІІ (появився 2014 року). Поховання Цей собор відомий як місце коронації польських королів, а також як місце їх поховання. Крім них тут поховані інші провідні польські діячі. У 1399 році в архікатедральному соборі була похована королева Польщі свята Ядвіга, а в XVII столітті побудований у центрі собору мавзолей святого Станіслава (Щепановського). Див. також Бартломей Пенкель Примітки Посилання Офіційний сайт собору [Архівовано 25 січня 2009 у Wayback Machine.]