Jezero Głębokie

Jezero Głębokie je jezero v Lubuškem vojvodstvu, v okrožju Międzyrzecz, v občini Międzyrzecz, približno 5 km severno od Międzyrzecza, ki je na območju Lubuškega jezerskega območja in znotraj porečja reke Obre. Je največje nedrenažno jezero v Lubuškem vojvodstvu. Lega in opis Jezero Głębokie je v zahodnem delu Zbąszyńskega grebena. Obale jezera so večinoma prekrite z iglastimi gozdovi. Severna in južna obala sta močvirna in barjanska, medtem ko je višja vzhodna obala zasedena z rekreacijskim razvojem. Obala vodnega telesa je slabo razvita. Dno jezera ni zelo raznoliko, z zelo visoko prosojnostjo vode, kar spodbuja rast podvodnega rastlinja. Głębokie nima stalnih dotokov ali odtokov. Ob južni obali jezera je železniška postaja Głębokie Międzyrzeckie (železniška proga Zbąszynek–Gorzów Wielkopolski, ki povezuje Zbąszynek in Gorzów Wielkopolski). Vzhodno, blizu jezera, poteka hitra cesta S3. Hidronim Ime jezera se v virih pojavlja leta 1321 kot stagnum Glambek, nato pa kot Glabok (1390), Glamboke (1418), Glembuch-see (1929) in Tiefer See (1934). 17. septembra 1949 je bilo uvedeno ime Głębokie (globoko). Trenutno nacionalni register geografskih imen navaja tudi Głębokie kot ime jezera, hkrati pa ponuja tudi alternativno ime Jezioro Głębokie (globoko jezero). Morfometrija Po podatkih Inštituta za celinsko ribištvo Poljske je površina jezerskega vodnega ogledala 124,9 hektarja, medtem ko je A. Choiński s kartiranjem na zemljevidih ​​v merilu 1:50.000 določil velikost jezera na 112,5 hektarja. Enotni del površinskih voda jezera ima površino 115 hektarjev. Povprečna globina vodnega zbiralnika je 9,2 metra, največja globina pa 25,3 metra. Prostornina jezera je 11.530,4 kubičnih metrov. Največja dolžina jezera je 2280 metrov, širina pa 825 metrov. Dolžina obale je 5800 metrov. Glede na Atlas poljskih jezer (ur. J. Jańczak, 1996) je gladina vode na nadmorski višini 50,4 metra, medtem ko je glede na digitalni model terena, ki ga zagotavlja Geoportal, gladina vode na nadmorski višini 49,3 metra. Po zemljevidu hidrografske delitve Poljske (Mapa Podziału Hydrograficznego Polski) je jezero v porečju šeste ravni – porečju neodvodnjenega jezera Głębokie. Identifikator zemljevida hidrografske delitve Poljske je 1878930. Neposredno porečje jezera je majhno in pokriva površino 5,7 kvadratnih kilometrov. Razvoj V sistemu upravljanja voda jezero predstavlja enoten del voda s kodo PLLW10378. Poljsko ribiško združenje v Gorzów Wielkopolskem upravlja ribištvo na jezeru. V jezeru živijo Abramis brama, mala ozebica (Coregonus albula), Coregonus lavaretus, ščuka (Esox lucius), rdečeoka (Rutilus rutilus), linj (Tinca tinca), ostriž (Perca fluviatilis), jegulja (Anguilla anguilla) in rdečeperka (Scardinius erythrophthalmus). Jezero služi tudi rekreacijskim namenom, saj je na vzhodni obali velik rekreacijski kompleks. Več centrov ponuja kopališča s pomoli, kamping kabinami, izposojo opreme za vodne športe in gozdni kamp. Rekreacijski objekti zavzemajo približno 15 % obale jezera. Čistost vode in varstvo okolja Na podlagi raziskav, opravljenih v letih 1993 in 1999, je bila voda jezera Głębokie razvrščena v razred čistosti II. Študije, opravljene do leta 2013, so pokazale, da je jezero eno najčistejših v regiji Lubuških jezer. Vrednosti biogenih kazalnikov in koncentracije klorofila a niso presegle dovoljenih vrednosti, določenih za razred I. Opazili so tako dobre kemijske kot biološke razmere, v jezeru pa ni bilo cvetenja fitoplanktona. Zaradi visoke prosojnosti vode je jezero privlačno za turizem in rekreacijo. Raziskave iz leta 2018 so kakovost vode jezera razvrstile v razred I, s prosojnostjo 5,7 metra. Najnovejše študije iz leta 2021 so kakovost vode jezera razvrstile v razred II, pri čemer je bilo stanje makrozoobentosa odločilni dejavnik za to razvrstitev, medtem ko je bilo stanje fitoplanktona, makrofitov, ihtiofavne in fitobentosa ocenjeno kot zelo dobro. Prozornost vode v jezeru je bila določena na 4,8 metra. Jezero Głębokie je bilo glede na vsebnost klorofila a najčistejše od vseh jezer, ki so bila tisto leto pregledana v državi. Kemično je bila jezerska voda uvrščena pod dobro stanje zaradi preseganja vrednosti razreda I za živosrebrne spojine, polibromirane difenil etre in heptaklor. Jezero Głębokie je zmerno dovzetno za antropogene vplive in je bilo glede dovzetnosti za degradacijo uvrščeno v razred II. Večina kazalnikov pozitivno vpliva na odpornost jezera na degradacijo, zlasti njegova visoka povprečna globina, lega med gozdovi, minimalen odstotek izmenjave vode skozi vse leto in majhna površina neposrednega zajetja. Edini težavi sta prevelika dolžina obale v primerjavi z volumnom jezera in nizka toplotna stratifikacija njegovih voda. Jezero ni zaščiteno z nobeno obliko varstva narave. Izsušitev jezera Od začetka 21. stoletja se je gladina vode v jezeru znižala za približno 120 centimetrov. Vzroki za ta pojav niso znani; po predhodnih strokovnih mnenjih so se pritoki, ki oskrbujejo jezero, izsušili in verjetno je prišlo do pronicanja vode proti zahodu. Obstaja tudi hipoteza, da so za znižanje gladine vode odgovorni globoki vodnjaki, ki pripadajo rekreacijskim središčem ob obali jezera Głębokie. Najmanj omenjena hipoteza je prekinitev pretoka vode iz glavnega porečja jezera zaradi gradnje hitre ceste S3 (evropska pot E65), ki je v bližini vzhodne obale jezera. Kot sanacijski ukrep se predlaga, da se voda v jezero dovaja iz reke Obre, bodisi s črpalnim sistemom bodisi skozi okoliška mokrišča. Alternativna rešitev bi bila, da bi vodo pripeljali iz globokih vodnjakov z izkopom jezera in počasnim pronicanjem vode vanj, kar bi zaradi nizke nasičenosti s kisikom zahtevalo prezračevanje. Zgodovina Vodno telo je bilo omenjeno že leta 1390, ko so Vincent iz Chycine in njegovi sinovi prodali vasi Kalsko in Rojewo skupaj s petimi bližnjimi jezeri opatu in cistercijanom v Zemskem za 300 grzywn. Jezero Głębokie je bilo skupaj s sosednjim jezerom Grążyk in okoliškimi gozdovi omenjeno 16. aprila 1485 v privilegiju, ki ga je Międzyrzeczu podelil kralj Kazimir IV. Jagelonec. Zahvaljujoč temu so lahko prebivalci mesta v skladu s starodavnim običajem lovili ribe v jezerih Strzeleckie (danes Głębokie) in Linye (Grążyk) s soglasjem zakupa, podobno kot v reki z mrežami. Obe jezeri sta imeli podobne površine in sta bili bogati z ribami. V plitvejšem Grążyku je bilo veliko linjev, krapov in ščuk. V sosednjem Głębokieju je bila najdragocenejša riba mala ozimica (Coregonus albula). V 18. stoletju je med Międzyrzeczem in opatom cistercijanskega samostana v Bledzewu prišlo do dolgotrajnega spora glede obeh jezer in okoliških gozdov. Samostan je že dolgo imel v lasti gozdove in polja v bližini bližnjega Kalska ter je uveljavljal pravice do mestnih posesti. Ko je opat zahteval kraljevi privilegij, je mestni svet 10. oktobra 1647 v Bledzew poslal delegacijo z dokumentom. Menihi so mestne svetnike sprejeli zelo gostoljubno in organizirali pojedino. Ko so pijani svetniki zaspali, so jim kraljevi privilegij ukradli in morali so se domov vrniti praznih rok. Międzyrzecz je več desetletij izgubljal jezera in okoliške gozdove, prebivalci pa so se dolgo pritoževali, da so gospodje z jezeri popili tudi gozd. Sklici Literatura K. Kamińska (red.), Przyroda województwa gorzowskiego – życie jezior, (pr. zbior.), Klub Działalności Podwodnej „MARLIN” na zlecenie Wojewódzkiego Funduszu Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej Gorzów Wielkopolski 1996, ISBN 83-905760-1-5.