NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Радіо Марія (Польща)

Радіо Марія — польська радіостанція, соціально-католицька, заснована в Торуні в 1991 році монахами Конгрегації Святішого Спасителя (Редемптористів). Радіо працює як церковна юридична особа, що належить до Римо-католицької церкви. Директор Радіо о. Тадеуш Ридзик. Радіо Марія отримало ліцензію 9 травня 2008 року у Варшаві, діє до 2018 року. Програми Радіо Марія зображують аспекти християнської віри і проблеми суспільного життя з точки зору віри та соціальної доктрини Католицької Церкви. У березні 1991 року домовилися про початок радіомовлення. У червні 1991 року станція отримала перші ліцензії на мовлення в Торуні і Бидгощі. Радіо Марія в 1993 році отримало статус громадського мовника — в обмін на згоду відмовитися від реклами. 27 березня 1993 Радіо Марія розпочала мовлення через супутник Eutelsat II. 28 березня 2007 у Варшаві відбувся Марш життя, головним організатором були Телебачення Trwam і Радіо Марія. Основними елементами станції є: євангелізація, молитва, медитація, музика. Станція національно-католицької ідеї. У питаннях моралі і релігійних коментаторів радіо звертатися до елементів польської народної релігії. Станція критикує ліберально-демократичної моделі держави. Див. також Список польських радіостанцій Джерело Радіо Марія в Польщі Офіційний сайт Радіо Марія-Італія Офіційний сайт Радіо Марія Україна Радіо Марія Телебачення TRWAM
Йеленя Гура

Йелѐня Гу̀ра (на полски: Jelenia Góra; на немски: Hirschberg im Riesengebirge; на чешки: Jelení Hora) е град в Югозападна Полша, Долносилезко войводство. Аминистративно е обособен в отделен окръг (повят) с площ 109,22 км2. Също така е административен център на Йеленогурски окръг без да е част от него. Името му означава „еленова планина“ на полски. География Градът се намира в историческата област Долна Силезия. Разположен е край река Бобър в северната част на Йеленогурската котловина всред планини. На запад е Изерска Гура, на север Качавска Гура, на изток Яновски Рудави и на юг е масива Карконоше, всичките част от Западните Судети. Южно от града се намира Карконошкия народен парк. История Йеленя Гура е бил административен център на Йеленогурското войводство (1975–98). Население Населението на града възлиза на 83 463 души (2012 г.). Гъстотата е 764 души/2. Демография: 1800 – 6000 души 1900 – 20 000 души 1939 – 35 296 души 1946 – 39 050 души 1950 – 34 996 души 1960 – 49 617 души 1970 – 55 707 души 1980 – 86 943 души 1990 – 93 414 души 1998 – 93 901 души 2008 – 85 378 души Побратимени градове Бауцен, Германия Валкеакоски, Финландия Владимир, Русия Ерфщат, Германия Ранерс, Дания Северодонецк, Украйна Тайлер, Тексас САЩ Текила, Мексико Червия, Италия Яблонец над Нисоу, Чехия Фотогалерия Бележки
Jelenia Góra

Jelenia Góra és una ciutat de Polònia, ubicada al sud-oest del país, concretament al voivodat de Baixa Silèsia. El nom de la ciutat significa "Muntanya del cérvol" en polonès; en alemany s'anomena Hirschberg, que es tradueix també com a "muntanya del cérvol". És la seu administrativa del districte (powiat) de Jelenia Góra, tot i que no es troba dins d'aquest districte, a més a més, ella mateixa forma un altre districte per si sola. La ciutat està prop de Krkonoše, i constitueix un important centre de turisme a Polònia, atès que la ciutat està prop d'estacions d'esquí com per exemple de Karpacz. Història La ciutat fou fundada entre el 1108 i el 1111, i va ser ampliada pel duc Boleslaw II de Legnica el 1241. Aquest primer assentament esdevingué oficialment ciutat el 1288 a través del fur de Magdeburg. Amb el nom de Hirschberg, la ciutat fou heretada pels Habsburg d'Àustria el 1526. Dos anys més tard, la ciutat adoptà la fe protestant, i s'hi fundà una escola protestant el 1566. Durant la Guerra dels Trenta Anys la ciutat patí setges per part de tots dos bàndols i va veure's forçada a pagar altes contribucions, i fins i tot fou incendiada el 1634. El 1871 la ciutat passà a formar part de la Baixa Silèsia en el procés d'unificació d'Alemanya. Després de la Primera Guerra Mundial, el 1919, la ciutat formà part de la província de Baixa Silèsia. Després de la Segona Guerra Mundial, el 1945, i mitjançant les decisions preses a la Conferència de Potsdam, la ciutat fou lliurada a l'administració polonesa, que va donar-li el nom actual de Jelenia Góra, els alemanys que encara hi havia en foren expulsats i substituïts per població polonesa. La ciutat no fou destruïda durant la guerra. Tanmateix, les noves autoritats poloneses destruïren fins a l'any 1965 el nucli antic, així com el cementiri i l'església protestant. Més endavant van reconstruir els edificis antics al voltant de Rynek (la plaça del mercat), tot i que amb formes més senzilles que no pas les originals. Ciutats agermanades Alemanya, Bautzen Itàlia, Cervia Alemanya, Erftstadt Dinamarca, Randers Mèxic, Tequila (Jalisco) Estats Units, Tyler (Texas) Finlàndia, Valkeakoski
Jelenia Góra

Jelenia Góra er en mellemstor købstad i det sydvestlige Polen med en befolkning på lidt under 82.000. Byen ligger i den nederschlesiske region tæt på grænsen til Tjekkiet. Historie Byen blev grundlagt i starten af 1100-tallet og blev udbygget af hertug Bolesław II i 1241 og i 1288 fik byen sine købstadsrettigheder. I middelalderen, en del af Polen. I 1526 kom byen under det habsburgske Østrig under navnet Hirschberg, der betyder noget i retning af 'Hjortebjerget'. Byen blev senere annekteret af Kongeriget Preussen sammen med resten af Nedre Schlesien. I 1871 blev Hirschberg/Jelenia Góra en del af det tyske rige og var en af de største byer i provinsen Schlesien. Efter Første verdenskrig blev byen i 1919 en del af provinsen Nedre Schlesien. Efter Anden verdenskrig blev byen indlemmet i Polen som følge af beslutningerne på Potsdamkonferencen. Byen er herefter kendt under sit polske navn, Jelenia Góra, som er en direkte oversættelse fra det tyske navn, hvilket var en normal praksis for oversættelse, da alle tyske stednavne pludselig skulle være polske. Efter indlemmelsen i Polen blev de tilbageværende tyske indbyggere forvist til DDR og erstattet af etniske polakker, der især blev tvangsforflyttet fra især vestlige dele af det nuværende Ukraine, Belarus og Litauen. I alt blev 12 millioner etniske tyskere fordrevet af Stalin, heraf 3.6 millioner fra Schlesien. Andet Jelenia Góra har Randers som sin danske venskabsby. Galeri Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Arkiveret 11. december 2010 hos Wayback Machine (polsk, engelsk, tysk, tjekkisk)
Jelenia Góra

Jelenia Góra (, hasta 1945 en alemán: Hirschberg im Riesengebirge) es una ciudad de Polonia, con derechos de Powiat, situado en el sudoeste del país. Concretamente en el voivodato (o provincia) de la Baja Silesa. Es la sede administrativa del distrito (powiat) de Jelenia Góra, aunque no está dentro de él y por sí misma es otro distrito. La ciudad se sitúa muy cerca de las Montañas de los Gigantes, y constituye un importante centro de turismo en Polonia, dado que muy cerca de la ciudad se sitúan algunas estaciones de esquí como la de Karpacz, del mismo modo en que al sudoeste, en el barrio Cieplice Zdrój, se encuentra una importante estación turística. Historia Se dice que la ciudad fue fundada entre 1108 y 1111, siendo ampliada por el duque Boleslaw II de Legnica en 1241. Este primer asentamiento se convirtió oficialmente en ciudad en 1288 a través del Fuero de Magdeburgo. Con el nombre de Hirschberg, la ciudad fue heredada por los Habsburgo de Austria en 1526. Dos años más tarde la ciudad adoptó la fe protestante. Una escuela protestante fue fundada en 1566. Durante la Guerra de los Treinta Años la ciudad sufrió asedios de los dos contendientes y se vio forzada a pagar altas contribuciones, siendo incendiada durante un cerco en 1634. En 1871 la ciudad pasó a formar parte de la Baja Silesia en el proceso de unificación de Alemania liderado por el Reino de Prusia. Después de la Primera Guerra Mundial, en 1919, la ciudad pasó a formar parte de la Provincia de Baja Silesia. Tras el final de la Segunda Guerra Mundial en 1945 y mediante la frontera Óder-Neisse acordada en la Conferencia de Potsdam, la ciudad fue puesta bajo la administración de Polonia, siendo nombrada y reconocida oficialmente bajo el nombre polaco de Jelenia Góra y los habitantes alemanes que aún permanecían fueron expulsados a Alemania y sustituidos por colonos polacos. La ciudad no fue destruida durante la guerra, sin embargo las nuevas autoridades polacas destrozaron hasta el año 1965 su casco antiguo, así como destruyeron el cementerio de la iglesia protestante. Más tarde se reconstruirían los edificios antiguos de alrededor del mercado, aunque con formas más simples que las de los originales. Ciudades hermanadas Personas notables Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Jelenia Góra.
Jelenia Góra

Jelenia Góra (in slesiano Jelyńo Gůra, in tedesco Hirschberg im Riesengebirge, in ceco Jelení Hora) è una città polacca del voivodato della Bassa Slesia. Nel 2011 contava 83 463 abitanti ed è la quarta città del voivodato. Dal 1975 al 1998 è stata il capoluogo del voivodato di Jelenia Góra. Storia Secondo la tradizione la città fu fondata da Boleslao III di Polonia tra il 1108 e il 1111 e le venne concesso il Diritto di Magdeburgo nel 1288. Nel 1526 entrò a far parte dei domini asburgici e successivamente venne annessa alla Prussia nel XVIII secolo. Nel 1945 fu assegnata alla Polonia a seguito della Conferenza di Potsdam, e la popolazione di lingua tedesca espulsa. Quartieri cittadini: Śródmieście – Innenstadt Cieplice Śląskie-Zdrój, anche Cieplice Zdrój (Bad Warmbrunn) Czarne (Schwarzbach) Goduszyn (Gotschdorf) Grabary (Hartau) Jagniątków (Agnetendorf) Maciejowa (Maiwaldau) Sobieszów (Hermsdorf unterm Kynast, 1935–1945 Hermsdorf (Kynast)) Strupice (Straupitz) Zabobrze Zatorze Amministrazione Gemellaggi Bautzen Boxberg Cervia Randers Sjevjerodonec'k Tequila Tyler Valkeakoski Vladimir Erftstadt Jablonec nad Nisou Changzhou Heidelberg Galleria d'immagini Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Jelenia Góra Collegamenti esterni (PL) Sito ufficiale, su jeleniagora.pl. (EN) Jelenia Góra, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Еленя-Гура

Еле́ня-Гу́ра (досл.: «Оленья гора», пол. Jelenia Góra) — город в Польше, входит в Нижнесилезское воеводство. До 1945 года входил в состав немецкой Силезии и назывался Хи́ршберг (нем. Hirschberg, что также переводится как «Оленья гора»). Передан Польше по Потсдамскому соглашению (1945). Имеет статус городского повята. Занимает площадь 108,4 км². Население — 87 017 человек (на 2006 год). Достопримечательности В районе Собешув разрушенный замок Хойник. Галерея Уроженцы Иеремия Беньямин Рихтер Ханна Райч Гюнтер Грундманн, искусствовед. Города-побратимы Бауцен (нем. Bautzen, пол. Budziszyn), Германия Валкеакоски (фин. Valkeakoski), Финляндия Раннерс (дат. Randers), Дания Тайлер (англ. Tyler), Техас, США Текила (исп. Tequila), Халиско, Мексика Червия (итал. Cervia), Италия Эрфтштадт (нем. Erftstadt), Германия Северодонецк (укр. Сєвєродонецьк), Украина Бывшие города-побратимы Владимир, Россия — отношения были разорваны в марте 2022 года в связи с вторжением России в Украину Примечания Ссылки Официальная страница города Еленя-Гура
Јелења Гора

Јелења Гора (пољ. Jelenia Góra) град је у Пољској у Војводству доњошлеском. По подацима из 2012. године број становника у месту је био 82 846. Становништво Партнерски градови Будишин Червија Ерфтштат Валкеакоски Владимир Спољашње везе Званични веб-сајт
Єленя-Гура

Єленя-Гура (пол. Jelenia Góra, нім. Hirschberg; до 1927 — Гіршберг, в 1927 — 1945 — Гіршберг-ім-Ризенгебірге; нім. Hirschberg im Riesengebirge) — місто в південно-західній Польщі, на річці Бубр, входить у Нижньосілезьке воєводство. Має статус міського повіту. Охоплює площу 108,4 км². Населення 87 017 мешканців (на 2006 рік). До 1945 року входило до складу німецької Сілезії. Передане Польщі згідно з Потсдамською угодою (1945). Етимологія Означає «оленяча гора». Походить від пол. jeleń — «олень», пол. jelenia — «оленяча» та пол. góra — «гора», що є перекладом нім. Hirsch — «олень» та нім. Berg — «гора». Українці в Єлені-Гурі У рамках акції «Вісла» в Єленьогурській котловині з'явилися депортовані православні українці. Перше православне богослужіння в залі при колишньому євангелістському костелі відправив 27 листопада 1947 року о. Степан Бігун — перший єленьогурський настоятель — священник надзвичайно заслужений для православних з Нижньої Сілезії. Завдяки його старанням православним перейшов занедбаний костел Пресвятої Богородиці — сучасна православна церква св. Петра і Павла по вул. 1 Мая, 40. Церква розташована в невеликому пізньобароковому однонавовому костелі, збудованому в 1737—1738 рр. Після Другої світової війни цей костел був призначений для розборки. Отець Бігун привіз сюди церковні предмети зі знищених церков Люблінщини — з Грубешова, Турковиць та Чернечина. Завдяки цьому збереглися предмети матеріальної культури місцевих православних. Тут також опинився іконостас 19 ст. з іконами, які є копіями ікон Віктора Васнецова з Володимирського собору у Києві. В 1955-53 рр. було виконано капітальний ремонт храму з виконанням русько-візантійських розписів пресбітерія Адамом Сталони-Добжанським та Юрієм Новосільським. У 2000 р. розписи були реставровані та подекуди доповнені Михайлом Богуцьким. Демографія Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року: Уродженці Карл Йоєль (1864—1934) — німецький філософ. Ганна Райч (1912—1979) — німецька жінка-авіатор. Міста-партнери Тернопіль (від 2016) Див. також Єленьогурська агломерація Єленьогурська низовина, мезорегіон 332.36 Польщі у Західних Судетах Єленьогурське воєводство (1975—1998) Примітки Посилання Офіційний сайт міста [Архівовано 6 травня 2021 у Wayback Machine.]
Jezioro Żarnowieckie

Der Jezioro Żarnowieckie [jeˌʑɔrɔ ʒarnɔˈvʲɛt͡skʲɛ] (deutsch: Zarnowitzer See) ist ein Rinnensee in der polnischen Woiwodschaft Pommern unweit der Ostseeküste, benannt nach dem östlich des Sees gelegenen Ort Żarnowiec. Geographie Der Żarnowieckie liegt im Norden des ehemaligen Westpreußen. Die Oberfläche des Wasserspiegels beträgt 1431 ha. Der See ist 7,6 km lang und 2,6 km breit. Die Tiefe reicht bis 16 m. Die Wasseroberfläche liegt 1,5 m über dem Meeresspiegel. Der See wird von Süden nach Norden von der Piaśnica (Piasnitz) durchströmt. Er wird von mehreren Bächen bespeist; von Westen her fließt ihm aus dem Gebiet um Lębork (Lauenburg in Pommern) der aus Richtung des Dorfs Bychowo (Bychow) kommende Bychow-Bach zu. Im Norden schließt sich an den See der Zarnowitzer Bruch an, der sich bis zum Ostseestrand erstreckt. Kraftwerke Am östlichen Ufer des Sees wurde um 1982 mit dem Bau des ersten polnischen Kernkraftwerks Żarnowiec begonnen, aber um 1990 wurden die Bauarbeiten wegen heftiger Proteste nach der Nuklearkatastrophe von Tschernobyl abgebrochen und die in der Tschechoslowakei bereits bestellten Einrichtungen nach Finnland verkauft, wo sie bis heute funktionieren. Neben der stillgelegten Baustelle befindet sich das größte polnische Pumpspeicherkraftwerk Żarnowiec, 1976–1983 errichtet. Weblinks Einzelnachweise
Lake Żarnowiec

Lake Żarnowiec is located in the Pomorze Voivodeship. It is 7.6 km (4.7 mi) long, 2.6 km (1.6 mi) wide and has a depth of 16 m (52 ft). The river Piaśnica cuts through it. The Żarnowiec Nuclear Power Plant was supposed to be built next to it. It now serves as the lower reservoir for the Żarnowiec Pumped Storage Power Station. References
Lac Żarnowiec

Le lac Żarnowiec est situé dans la voïvodie de Poméranie au nord de la Pologne, à proximité de la côte de la mer Baltique. Description Il mesure 7.6 km long sur 2.6 km de large et a une profondeur de 16 m. Cela fait de lui l'un des plus grands lacs du nord de la Pologne. Il se déverse dans la rivière Piaśnica (en). Il devait être utilisé pour le refroidissement de la Centrale nucléaire de Żarnowiec dont la construction a été abandonnée, et il est à présent utilisé par une centrale hydroélectrique. Notes et références Notes (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Lake Żarnowiec » (voir la liste des auteurs). Références Liens externes Portail de la Pologne
Jezioro Żarnowieckie

Jezioro Żarnowieckie (kaszub. Żarnowsczé Jezoro, niem. Zarnowitzer See) – jezioro rynnowe w północnej Polsce, położone w województwie pomorskim, powiecie wejherowskim, w gminie Gniewino, na obszarze Wysoczyzny Choczewskiej. Charakterystyka Przez jezioro przepływa rzeka Piaśnica. Dno jeziora znajduje się poniżej poziomu morza (kryptodepresja). Od 2011 roku nad Jeziorem Żarnowieckim istnieją 4 przystanie jachtowe (w Lubkowie-DPS, Brzynie, Nadolu i Lubkowie). Dane morfometryczne Powierzchnia 1431 ha, długość 7,6 km, szerokość 2,6 km, maksymalna głębokość 19,4 m. Historia Dawna własność cystersów z Oliwy. W wiekach wcześniejszych jezioro historycznie na linii pomiędzy Prusami a Królestwem Polskim (daw. woj. pomorskie) ale także między Pomorzem a Prusami Zachodnimi (Pommerellen). Do września 1939 jezioro znajdowało się na obszarze Polski (stan na rok 1935: II RP, Województwo pomorskie, Powiat morski) przy samej granicy polsko-niemieckiej, która biegła jego północno-zachodnim brzegiem, między kamieniami granicznymi A022 a A044, granica później częściowo odchodziła na zachód zostawiając miejscowość Nadole po stronie Polski, linia graniczna wracała do brzegów w jego południowej części między kamieniami „wersalskimi” A077 a A082 przy wejściu Piaśnicy. Na północnym krańcu jeziora przy wyjściu Piaśnicy znajdował się polski posterunek straży granicznej. Po roku 1945 akwen już całkowicie na obszarze Polski m.in. w woj. gdańskim. Elektrownia Nad jeziorem miała powstać Elektrownia Jądrowa „Żarnowiec”, pierwsza w Polsce elektrownia jądrowa, ale jej budowę przerwano w 1990. Obecnie znajduje się tam największa w kraju elektrownia szczytowo-pompowa (o mocy 716 MW), uruchomiona w 1982. Zobacz też rz. Piaśnica Uwagi Przypisy Linki zewnętrzne Żarnowieckie jezioro, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. XIV: Worowo – Żyżyn, Warszawa 1895, s. 744 .
Жарновецкое озеро

Жарнове́цкое о́зеро (пол. Jezioro Żarnowieckie, кашуб. Jezoro Żarnowsczé) — небольшое озеро на севере Польши, находящееся на Жарновецкой возвышенности близ Словинского побережья Балтийского моря. Площадь водной поверхности составляет 14,31 км², длина с севера на юг — 7,6 км, а ширина с запада на восток — 2,6 км. Максимальная глубина озера составляет 16 м — то есть, часть дна находится ниже уровня моря — так называемая криптодепрессия. Через озеро протекает речка Пясница (пол. Piaśnica), несущая свои воды в Балтийское море. Высота над уровнем моря — 1,5 м. Достопримечательности К западу от озера, в местечке Быхово находится одноимённая старинная усадьба (пол. Bychowo), входящая в число туристских достопримечательностей. Усадьбу окружает парк площадью 5,5 га, в числе природных достопримечательностей которого — грабовая аллея и 450-летний дуб. Через Быхово и усадебный парк протекает речка Струга Быховская. Первые исторические записи, касающиеся землевладения, относятся к 1377 году, когда хозяином был некий Речке. Однако в состав дворянской собственности усадьба попадает в XIII—XIV веке. В XV веке Быхово, как поместье вассала, подчинялось польскому праву, в то время как жители местечка — крестьяне — были подсудны немецкому праву. В XVI веке во владение поместьем вступила семья поморского происхождения фон Бюхов из рода Задора. Современная усадебная постройка возведена во второй половине XIX века; последний раз отремонтирована в июле 1999 года. Из элементов оригинального проекта называется открытая галерея и старинная балюстрада. В контексте вновь предполагаемого строительства АЭС на Жарновецком озере об усадьбе Быхово и других достопримечательностях пока не говорится. Электроэнергетика В 1980-е годы близ озера было начато строительство первой в Польше атомной электростанции, однако в 1990-х годах стройка была законсервирована. В 1982 году на озере пущена в эксплуатацию гидроаккумулирующая электростанция мощностью 716 МВт. В 2009 году в Польше вновь пришли к необходимости строительства АЭС. Местом для строительства вновь было выбрано Жарновецкое озеро, в том числе «потому, что некогда тут уже была построена АЭС и после неё осталась соответствующая инфраструктура». Жарновецкая АЭС должна быть построена к 2020 году, а в течение последующих 1-2 лет — сдана в эксплуатацию очередная. Разрешение проблем приобретения ядерного топлива и дальнейшей судьбы ядерных отходов «находится ещё на начальном этапе». Указывая, что основные направления для поисков топлива известны (Австралия, Канада, США, Южная Африка и Россия), генеральный подрядчик (фирма PGE) сообщает, что пока «лишь начинаем дискуссии на темы захоронения отходов». Примечания
Жарновјецко језеро

Жарновјецко језеро (пољ. Jezioro Żarnowieckie) је језеро у северној Пољској. Налази се у војводству Поморје, на Жарновјецкој низији. Површина језера је 1431 ha, дужина 7,6 km, ширина 2,6 km, а максимална дубина 16 m. Кроз језеро протиче тека Пјасњица. Дно језера се налази испод нивоа мора (криптодепресија). У близини језера је започета изградња нуклеарне електране „Жарновјец“, али је градња прекинута 1990. Види још Списак језера у Пољској
Жарновецьке озеро

Жарнове́цьке о́зеро (пол. Jezioro Żarnowieckie) — невелике озеро на півночі Польщі, біля берега Балтійського моря, знаходиться на Жарновецькій височині. Площа водного дзеркала становить 14,3 км², довжина з півночі на південь — 7,6 км, а ширина — 2,6 км. Максимальна глибина озера становить 16 м, це означає, що дно знаходиться нижче рівня моря — криптодепресія. Через озеро протікає річка П'ясниця, яка несе свої води до Балтійського моря. АЕС В 1980-их роках біля озера почали будівництво першої в Польщі атомної електростанції, але її будівництво було призупинено в 1990 році. З 1982 року на озері була пущена в дію гідроелектростанція потужністю в 716 МВ. Див. також Жарновецька ГАЕС https://pl.wikipedia.org/wiki/Jezioro_%C5%BBarnowieckie Посилання https://pl.wikipedia.org/wiki/Jezioro_%C5%BBarnowieckie https://www.google.com/aclk?sa=L&pf=1&ai=DChsSEwiNoruDvraVAxVyZJEFHY5OKcgYACICCAEQABoCbHI&co=1&ase=2&gclid=CjwKCAjwu53SBhAhEiwAJzSLNplpbS4IwLFeflttrIkYlDl592N_DZSPLualTvNTwqlliODC0Ks_lRoCMqUQAvD_BwE&ei=0adHapcwv8_A8A_nhdGAAw&cid=CAASugHkaLc7bdSYsJSNcLPkBaRpNjuHG0fpaFkhmgZCmFjbIufQNb0PqevhSmRWGDTb7xVlcRZApCm1EB3RR-nj-7uSed3LAzjP2R3iaP6ASRfe5Kt4bYRRcSibiWowcKOjP0KKKzjp53srSWKiMl2JTpEr7_lEvGlOizC4ReFPzvx4D3xJ7lblxYhp5cl0JV3iA52HK6aNgCUqoKDNuVqsB0vTbBpD8Yw4-8r2rXxkBEh9JaVxDAF11fgPWuA&cce=2&category=acrcp_v1_32&sig=AOD64_1_tcm1zQLqEoHzomkae_SjqkMXXQ&q&sqi=2&nis=4&adurl=https://pomorskie.travel/punkty-poi/jezioro-zarnowieckie/?gad_source%3D1%26gad_campaignid%3D22401500813%26gbraid%3D0AAAAA-2N6U9Qd0pn5H5yY26zDlxOOYN1z%26gclid%3DCjwKCAjwu53SBhAhEiwAJzSLNplpbS4IwLFeflttrIkYlDl592N_DZSPLualTvNTwqlliODC0Ks_lRoCMqUQAvD_BwE&ved=2ahUKEwjX3LODvraVAxW_JxAIHedCFDAQ0Qx6BAgVEAE https://www.birdingplaces.eu/pl/birdingplaces/poland/jezioro-zarnowieckie АЕС Жарновець
Sulejów Abbey

Sulejów Abbey (Polish: Opactwo Cystersów w Sulejowie) is a former Cistercian abbey in Sulejów, Poland, founded in 1176 by Duke Casimir II the Just. Description The most notable parts of the abbey are: the Romanesque church of Saint Thomas Becket of Canterbury the Romanesque fortifications which stopped the Mongol Hordes in the 13th century. The monastery was dissolved in 1810. After many years of industrial and business use the surviving buildings are now used by the present parish. The abbey is one of Poland's official national Historic Monuments (Pomnik historii), as designated October 22, 2012. Its listing is maintained by the National Heritage Board of Poland. Gallery See also Tyniec Abbey Dobrowska Foundation References External links Sulejów Abbey official website (in Polish)