Ботанічний сад (Краків)

Ботанічний сад Ягеллонського університету — ботанічний сад, заснований в 1783 році у Кракові, займає площу 9,6 га і є найстарішим ботанічним садом у Польщі.. Належить Ягеллонському університету. Розташований у східній частині «Старого міста» на території історичного району Весола, за адресою: вул. Коперника, 27. Історія Ботанічний сад був заснований в 1783 році на місці саду родини Чарторийських, який був придбаний в 1752 році єзуїтами. Після розпуску єзуїтського ордену сад Чарторийських був переданий Едукаційній комісії, яка передала сад як допоміжний підрозділ кафедрі хімії та природної історії Ягеллонського університету. У цей час площа саду становила 2,4 гектари і він являв собою французький парк в стилі бароко, в межах якого була закладена колекція лікарських і декоративних рослин. Облаштуванням парку займався доктор медицини, хімік і професор Ягеллонського університету Ян Яськевич. У 1783 році почалися підготовчі роботи з перетворення саду Чарторийських у ботанічний сад. У 1787 році були побудовані перші теплиці. Нині найстарішим тепличним комплексом є «Вікторія», який був споруджений на місці колишніх теплиць, потім перебудований на рубежі XIX і XX століть, а в 1993-1998 роках був ще раз реконструйований. У 1882 році була побудована пальмова теплиця, яка проіснувала до 1969 року. У 1792 році на території ботанічного саду була обладнана Астрономічна обсерваторія, в якій працював відомий краківський астроном і математик Ян Снядецький і астроном Тадеуш Банахевич. Спочатку в будівлі обсерваторії розташовувалася юридика Весола, заснована у 1639 році Катажиною Острозькою. У часи Чарторийських будівлю юридики було перебудовано в невеликий палац, біля якого знаходився невеликий парк. Ця будівля була переобладнана для наукових досліджень обсерваторії за проєктом архітектора Станіслава Завадського. Проєкт перебудови закінчив архітектор Фелікс Радванський. У 1792 році в цій будівлі була також заснована метеорологічна станція, яка проводила вимірювання до 1825 року. З 1833 року в будівлі розташовувалася адміністрація ботанічного парку. У 1859 році будівля була перебудована в стилі класицизму. Сьогодні в будівлі колишньої астрономії під назвою «Колегіум Снядецького» розташований Інститут ботаніки Ягеллонського університету. З середини XIX століття з ініціативи польського ботаніка і мандрівника Йосипа Варшевича була заснована колекція орхідей, яка в даний час налічує близько 500 видів орхідних. Наприкінці XVIII століття колекція ботанічного саду налічувала близько 3 тисяч видів рослин. До початку 20-х років XIX століття склад колекції ботанічного саду зменшився, після чого її поповненням зайнявся ботанік Алоізій Естрайхер, який у співпраці з Ігнацієм Червяковским до середини XIX століття значно збільшив зібрання рослин. Наприкінці XIX і на початку XX століть колекцією ботанічного саду займався Маріан Рациборський, який розширив колекцію зразками польської флори. В цей же час у ботанічному саді розпочав свою діяльність Відділ генетики і варіації рослин. Завдяки діяльності Владислава Шафера ботанічний сад набув сучасного вигляду. У 1954 році була побудована теплиця «Голендерка» з колекцією орхідей. У 1966 році була відкрита нова пальмова теплиця під назвою «Ювілейна» і комплекс нових теплиць для тропічних рослин. 28 травня 1976 року Краківський парк був внесений до реєстру охоронюваних пам'яток Малопольського воєводства (№ А-575). 26 травня 1983 року в ботанічному саді була організована постійна виставка за проектом Аліції Земанек і Єжи Свецімського. У цьому ж році в Колегіуму Снядецького була створена загальнонаціональна Секція історії ботаніки Польського ботанічного товариства, Музей Ботанічного саду і Лабораторія історії ботаніки імені Дияковскої Ягеллонського університету. Відділи та колекції рослин В даний час колекція рослин містить близько 5000 видів і сортів з різних країн світу. У це число входить близько 1000 видів дерев і чагарників, а також понад 2000 видів і сортів рослин у теплицях. Дендрарій, який є частиною саду, містить цілеспрямовано зібрані дерева і чагарники та охоплює найбільшу площу саду. Площа Ботанічного саду поділена на декілька секцій: Колекція тропічних рослин — теплиці: «Вікторія» — найменування походить від Вікторії амазонської (лат. Victoria amazonica), яка росте в цій теплиці; «Ювілейна» — збудована до 600-ліття Ягеллонського університету, яке відзначалося у 1964 році; «Голендерка» — назва означає тип теплиці. Ґрунтові рослини: Рослини Біблії Дендрарій Систематика рослин Біологія рослин Захищені рослини Сад каменів Лікарські рослини та інші утиліти Декоративні рослини Водні рослини Директора та керуючі Ян Яшкевич (1749—1809) — польський хімік, геолог і мінералог; є першим директором; Францішек Шайдт (1759—1807) — ботанік і фізик; Suibert Burchard Schivereck (1742—1806), Йозеф Шульц (1773—1831), Бальтазар Хакет (1739-1815), Йозеф Родіус — австрійські і німецькі професори; 1809 — Алоізій Рафаель Естрайхер (1786—1852) — польський ботанік, ентомолог; Ігнатій Черв'яковський (1808—1882) — ботанік, лікар; 1878 — Юзеф Ростафінський (1850-1928) — ботанік і вчений-гуманіст з водоростей і міксоміцетів; Юзеф Петер Бжезинський (1862—1939) — Президент садівничого товариства Кракова, заступник директора Ботанічного саду; Еміль Годлевський ст. (1847—1930) — польський піонер фізіології рослин; Едуард Янчевський-Глінка (1846—1918) — анатом і систематик; 1912—1917 — Маріан Рациборський (1863—1917) — польський ботанік, дослідник флори; 1918—1960 — Владислав Шафер (1886—1970); Вільям Гертер — перебував на посаді директора під час окупації; 1960—1965 — Богуміл Павловський (1898—1971) — експерт в галузі європейської гірської рослинності; 1965—1967 — Броніслав Шафран (1897-1968) — дослідник мохоподібних; 1967—1970 — Ванда Врубель-Стермінська (1911—1983); 1970—1973 — Ян Валас (1903—1991) — географ рослин і фітосоціолог; 1973—1991 — Казімєж Щепанек — палеоботанік, дослідник флори четвертинних копалин; 1991—2013 — Богдан Земанек — польський ботанік, фахівець в області географії, екології і систематики рослин, професор; від 2013 — Юзеф Мітка — польський ботанік, фахівець в систематиці рослин і екології. Галерея Примітки Література Alicja Piekiełko Historia Ogrodu Botanicznego Uniwersytetu Jagiellońskiego w Krakowie. — Kraków: nakładem Uniwersytetu Jagiellońskiego; Warszawa: Państwowe Wydawnictwo Naukowe, 1983. — 113 s. — ISBN 00-01-11294-5. (пол.) Kazimierz Szczepanek Przewodnik po Ogrodzie Botanicznym Uniwersytetu Jagiellońskiego. — Warszawa: Państwowe Wydawnictwo Naukowe, 1985. — 126 s. — ISBN 83-01-06432-3. (пол.) Zemanek Alicja, Zemanek Bogdan Ogród Botaniczny Uniwersytetu Jagiellońskiego w Krakowie / Foto P. Zechenter. — Kraków: Towarzystwo Autorów i Wydawców Prac Naukowych «Universitas», 1996. — 89 s. — ISBN 8370523145, 9788370523145. (пол.) Посилання Домашня сторінка ботанічного саду [Архівовано 19 липня 2014 у Wayback Machine.](пол.) Botanic Garden of the Jagiellonian University / BGCI — [Архівовано 5 березня 2016 у Wayback Machine.](англ.)