NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Morskie Oko

Morskie Oko (în traducere din poloneză, Ochiul Mării; denumit și Lacul cu pește, în poloneză Rybim Jeziorem) este un lac glaciar aflat la o altitudine de 1393 metri pe versantul nordic, polonez, al munților Tatra. Numele său misterios este legat de vechea legenda a goralilor din Podhale, potrivit căreia lacul ar fi legat de Marea Adriatică. Suprafața lacului se ridică la 34,54 ha iar adâncimea maximă este de 50,8 metri. Fiind situat într-un cadru pitoresc, sub cele 3 vârfuri Mięguszowiecki din granit, care se înalță la peste 2400 metri altitudine, deci cu o ascensiune abruptă de circa 1000 m față de suprafața lacului, Morskie Oko constituie un exemplu excelent al unui lac de origine glaciară. Apa lui umple bazinul sculptat de ghețarii Munților Tatra în perioadele reci ale pleistocenului. După ultima eră glaciară, când toată masa de gheață s-a topit, valea s-a umplut cu apă, formând un lac oval cu lungimea de 862 de metri și lățimea de 566 de metri. Morskie Oko este situat în partea superioară a văii Rybi Potok, cea mai pitorească zonă a Munților Tatra. În partea inferioară se separă, netezită de ghețari, stânca construită de morena principală, unde se adăpostește un punct al organizației turistice PTTK, întemeiat în 1908. În apele oligotrofe ale lacului, precum și în pârâul ce curge din munte, Rybi Potok, trăiesc păstrăvi și lipani. Întinderea netedă a malului este împrejmuită cu molizi și zâmbri, precum și cu tufe Rowan și pini de munte. O problemă pentru conservarea caracterului unic al acestei părți a Parcului Național Tatrzański o constituie traficul turistic foarte intens.
Морско око

Морско око (пољ. Morskie oko, слч. Morské oko, мађ. Halas-tó, нем. Fischsee, Meerauge) језеро је у Пољској у Малопољском војводству. Највеће је и четврто најдубље језеро у Татрама. Налази се у Татранском националном парку, у долини Рибијег потока. Језеро окружују врхови виши од 1.000 метара надморске висине, међу којима је и Риси (2499 метара), највиши врх у пољским Татрама. У прошлости, Морско око је било познато под називом Рибље језеро (пољ. Rybie jezioro) због рибљег богатства које је нетипично за остала језера у Татрама. Име "Морско око" је настало из старе легенде према којој је језеро подземним пролазима било повезано с морем. Морско око је једна од најпопуларнијих туристичких дестинација у Татрама. Референце Спољашње везе Schronisko PTTK - Morskie Oko (на пољском, енглеском и немачком)
Wyspa Sobieszewska (ostrov)

Wyspa Sobieszewska (Soběševský ostrov), součást stejnojmenné gdaňského městského obvodu v Pomořském vojvodství v severním Polsku. Je to největší ostrov v říční deltě veletoku Visla na pobřeží Gdaňského zálivu Baltského moře. Má tvar „nepravidelného křivočarého čtyřúhelníku“. Ostrov získal název podle místního sídla a střediska Sobieszewo. Geografie a příroda Vodstvo Říční a zároveň i mořský ostrov patří do povodí Visly a úmoří Baltského moře. Samotný ostrov vznikl převážně úpravou koryta řeky lidmi v 19. století. Je obklopen: ze severu Gdaňským zálivem, z jihu ramenem Visly nazvaným Martwa Wisła, z východu překopem (vodním kanálem) a centrálním ramenem Przekop Wisły řeky Visla, ze západu ramenem Visly nazvaným Wisła Śmiała s jezery Jezioro Ptasi Raj a Jezioro Karaś. Wyspa Sobieszewska je „prokopána“ četnými malými vodními kanály. Příroda Wyspa Sobieszewska nabízí poměrně rozmanité přírodní biotopy, což je z velké části způsobeno deltou a blzkostí mořei. Nachází se zde přímořské písečné pláže, písečné duny, louky, zemědělská půda, rybníky, přímořská jezera, rozsáhlé rákosiny, vodní kanály, borové lesy, smíšené lesy, mladé lesy a umělé výsadby tvořící vrbové a olšové houštiny. Každý z těchto biotopů má specifickou flóru a faunu. Na ostrově žije téměř 500 druhů rostlin a více než 300 druhů obratlovců a občasně lze u mořského pobřeží spatřit i tuleně. Největším přírodním bohatstvím ostrova jsou však ptáci. Bylo zde nalezeno téměř 300 druhů. Nachází se zde 2 pobřežní přírodní rezervace na východě Rezerwat Przyrody Ptasi Raj (založená v roce 1959) a na severovýchodě Rezerwat przyrody Mewia Łacha (založená v roce 1991, patřící do soustavy chráněných území Natura 2000). Obě rezervace jsou známé především četnými ptačími populacemi. Geologie a geomorfologie Wyspa Sobieszewska je tvořena je písečnými přesypy (rozsáhlými písečnými dunami). Vznikla eolickými procesy z nahromaděných písků ledovce z doby ledové a následně působením mořských vln a hlavně větru. Nachází se v geomorfologických celcích Mierzeja Wiślana (severní část) a Żuławy Wiślane (jižní část) patřících do geomorfologické oblasti Pobrzeże Gdańskie z geomorfologické subprovincie Jihobaltské pobřeží. Pro Wyspu Sobieszewskou, podobně jako okolní pobřežní oblasti, je typická souvislá pobřežní, převážně písečná, bariéra, která chrání pevninu před silnými mořskými vlnami. Osídlení Osídlení je, vzhledem k možnostem povodní, především v centrálním pásu ostrova. Největším sídlem je Sobieszewo. Další informace jsou v článku o celém gdaňském obvodu Wyspa Sobieszewska. Doprava Doprava na ostrov je možná přes 2 mosty, loděmi a případně i přes sezonní přívozové spojení z Mikoszewa do Świbna. Další informace jsou v článku o celém gdaňském obvodu Wyspa Sobieszewska. Další informace Ostrov je využíván také turisticky. Jsou zde dlouhé písečné pláže, turistické trasy a cyklotrasy, např. Wiślana Trasa Rowerowa. Galerie Související články Wyspa Sobieszewska – městský obvod Gdaňska. Reference
Wyspa Sobieszewska

Wyspa Sobieszewska ist eine Insel an der Danziger Bucht in der Woiwodschaft Pommern in Polen und auch der Name des östlichsten Danziger Stadtbezirks. Die Insel liegt etwa 15 km östlich vom Stadtzentrum Danzigs entfernt. Auf der Insel leben 3443 Menschen. Seinen heutigen polnischen Namen erhielt das Gebiet nach dem Hauptort Sobieszewo (Bohnsack), einem ehemaligen Fischerdorf im Westen der Insel. Weitere Siedlungen sind Sobieszewko (Bohnsacker Pfarrdorf), Sobieszewska Pastwa (Bohnsackerweide), Przegalina (Einlage), Wieniec (Kronenhof), Górki Wschodnie (Östlich-Neufähr), Komary (Schnakenburg), Świbno (Schiewenhorst) und Orle (Wordel). Alle Orte gehören seit dem 1. Dezember 1973 zur Stadt Danzig. Geschichte Die heutige Insel war früher Teil der Danziger Nehrung, in Danzig meist nur als die Nehrung bezeichnet. Dieser schmale Dünenstreifen wurde durch Landgewinnungsmaßnahmen um die Außennehrung erweitert. Als dieses niedrige Gebiet, das häufig überschwemmt wurde, zur Weichsel hin eingedeicht wurde, änderte sich im 19. Jahrhundert der Name in Neue Binnennehrung. Dies geschah im Gegensatz zur Alten Binnennehrung bei Steegen, die schon früher ihren Deich erhielt. Der Grenzdeich zur Außennehrung verlief ungefähr östlich der heutigen Stromweichsel. Geografie Größe und Lage Die 35,79 km² große Insel wird im Norden durch die Ostsee, auf allen anderen Seiten von Armen des Weichseldeltas begrenzt. Die Insel entstand Ende Januar 1840 nach einem Hochwasser, das zum Dünendurchbruch am Südwestufer führte und 1895, nachdem der Weichsel durch einen künstlichen Durchstich ihr heutiger direkter Abfluss (Stromweichsel) in die Ostsee ermöglicht wurde. Die Insel grenzt im Westen an die Wyspa Portowa (Hafeninsel). Binnengewässer und Naturschutzgebiet Bei Górki Wschodnie, an der Nordwestspitze der Insel, befindet sich das 198 ha große Naturschutzgebiet Ptasi Raj mit den beiden Seen Jezioro Ptasi Raj und Jezioro Karaś. Verkehr Über die Insel führt in West-Ost-Richtung die Woiwodschaftsstraße 501. Im Westen der Insel führt eine Pontonbrücke über den heute Martwa Wisła (Tote Weichsel) genannten Flussarm, im Osten gibt es eine Fährverbindung von Świbno (Schiewenhorst) nach Mikoszewo (Nickelswalde) über den Hauptarm der Weichsel, im Süden kann man bei Przegalina (Einlage) über eine im Jahr 2012 erbaute Klappbrücke die Schleuse Stromweichsel / Tote Weichsel überqueren. Bis 1974 durchquerte eine Linie der schmalspurigen ehemaligen Westpreußischen Kleinbahn (Żuławska Kolej Dojazdowa) die Nehrung. Die Verbindung nach Osten über die Weichsel zum noch heute bestehenden Restnetz der Bahn geschah bis 1956 via Trajektbetrieb auf einer Dampffähre zwischen Świbno (Schiewenhorst) und Mikoszewo (Nickelswalde). In den Jahren 1956 bis 1974 bestand ein abgetrennter Inselverkehr, der 1974 eingestellt wurde. Die Bahnanlagen wurden abgebaut. Einzelnachweise
Sobieszewo Island

Sobieszewo Island (Polish: Wyspa Sobieszewska; Kashubian: Sobieszewsczi Òstrów; formerly German: Bohnsack) is an island on the Baltic Sea, bounded by the Gdańsk Bay and the Vistula River. It is part of the city of Gdańsk. Location Sobieszewo Island is bounded by the Bay of Gdańsk to the north, the Martwa Wisła to the south, the Przekop Wisły to the east, and the Śmiała Wisła to the west. Administratively, it borders Krakowiec-Górki Zachodnie and Rudniki to the west, Gmina Pruszcz Gdański and Gmina Cedry Wielkie to the south, and Gmina Stegna to the east. It comprises the quarters (osiedla) of Górki Wschodnie, Komary, Orle, Przegalina, Sobieszewko, Sobieszewo, Sobieszewska Pastwa, Świbno, and Wieniec. History The settlements on what is today Sobieszewo Island, including Sobieszewo, existed long before the island itself did. The first mention of the village of Sobieszewo comes from c. 1400, where an inn is mentioned as being found in Bonensak (variation of its German name, Bohnsack). It was a segment of a larger spit for most of its history. It was partly cut off by flooding in 1840, with the flooding creating the Śmiała Wisła. Then, from 1890 to 1895, the Przekop Wisły (Weichseldurchstich) was constructed, making it an island. The island remained mostly rural, although, in the summer, tourists were not an uncommon sight. The German troops stationed on the island only surrendered on 8 May 1945, although it is also said that some lasted until mid-May. As of 1946, the island had 776 inhabitants. In 1973, it became part of the city of Gdańsk proper. From 1998 to 2007, sewage treatment was introduced to the island. Scouting and Guiding The island is the venue for the Polish Scouting and Guiding Association's (ZHP) bid to host the 26th World Scout Jamboree in 2027. It was the venue of the European Jamboree 2020. Gallery See also Quarters of Gdańsk External links Map of Sobieszewo Island Stowarzyszenie Przyjaciół Wyspy Sobieszewskiej References
Isla Sobieszewo

La isla Sobieszewo (en polaco: Wyspa Sobieszewska; en alemán: Bohnsack) es una isla​ en el mar Báltico, situada entre la bahía de Gdansk y el delta del río Vístula. La isla forma parte del territorio de la ciudad de Gdansk, en el este de Polonia. Tiene un área de 35,42 km² y contaba con una población de 3.421 personas (con una densidad de 97 hab./km²). La frontera norte de la isla son las aguas de la bahía de Gdansk, mientras que su frontera sur es un brazo del río Vístula, llamado Leniwka. La frontera occidental fue hecha en 1840 durante las inundaciones y por la creación de una nueva desembocadura llamada Śmiała Wisla. La frontera oriental fue excavada en 1895 como una nueva boca, creada artificialmente del Vístula, llamado Przekop Wisły. En Gorki Wschodnie se encuentra una reserva de aves y un centro de investigación sobre las aves. Sobieszewo es uno de los 30 barrios o divisiones administrativas de Gdansk. Véase también Islas del mar Báltico Geografía de Polonia Referencias
Wielka Krokiew

Wielka Krokiew je můstek určený pro skoky na lyžích nacházející se v polském středisku Zakopane. Každoročně se zde od sezóny 01/02 pořádají závody světového poháru. Můstek byl otevřen již v roce 1925, v letech 1929, 1939 a 1962 pořádal soutěž ve skocích na lyžích, která tvořila a tvoří součást mistrovství světa v severském lyžování, v roce 2001 se zde pořádala univerziáda. Od roku 2001, kdy zaznamenal obrovské úspěchy polský skokan Adam Małysz, řadí se závody na zdejším můstku mezi nejvíce navštěvované. Konstrukční bod můstku činí 120 m, hill size 134 m. Rekord můstku 147,0 m drží japonský skokan Yukiya Sato. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Wielka Krokiew na Wikimedia Commons
Wielka Krokiew

Die Wielka Krokiew im. Stanisława Marusarza (übersetzt: Große Krokiew[-Schanze] „Stanisław Marusarz“) ist eine im polnischen Zakopane gelegene Skisprungschanze, die an den Nordhang des gleichnamigen Berges Krokiew (auf Deutsch: Sparren) in der Westtatra gebaut wurde. Auf der Schanze finden regelmäßig Weltcup-Skispringen statt. 1929, 1939 und 1962 war die Schanze Austragungsort der nordischen Ski-Weltmeisterschaften. Die Skisprungwettbewerbe der Winter-Universiade 2001 fanden ebenfalls hier statt. Neben der Wielka Krokiew stehen weitere Schanzen: die „mittlere“ (Średnia Krokiew), die „kleine“ (Mała Krokiew), die „kleinere“ (Malutka Krokiew) und die „sehr kleine“ (Maleńka Krokiew), sowie die kleinste, Adaś (benannt nach dem Spitznamen von Adam Małysz). Geschichte Am 6. Juni 1997 wurde das zur Schanze gehörende Skistadion für eine heilige Messe mit Papst Johannes Paul II. genutzt. Durch die sportlichen Erfolge von Adam Małysz seit dem Jahr 2001 erlebte das Skispringen in Polen einen starken Popularitätsgewinn. Seitdem werden die Weltcup-Springen in Zakopane von sehr vielen Menschen besucht. Dies war nicht immer unproblematisch: So hatten die Veranstalter 2002 mit einem stark überfüllten Stadion zu kämpfen, da im Vorfeld gefälschte Eintrittskarten verkauft worden waren. Ebenfalls 2002 wurde Sven Hannawald hier von mehreren tausend polnischen Fans ausgebuht und im Lift mit Schneebällen beworfen. Ähnliche Probleme gab es auch bei anderen Sprungveranstaltungen. Eine von Małysz und Hannawald gemeinsam durchgeführte Kampagne für mehr Fairness im Sport zeigte jedoch Erfolg, und seit 2003 entwickelte sich das Springen auf der Wielka Krokiew zu einer friedlichen Veranstaltung, bei der auch nicht-polnische Athleten bejubelt werden. Gemeinsam mit dem Springen auf der Mühlenkopfschanze im hessischen Willingen gilt der Weltcup in Zakopane heute als die größte Skisprungparty mit der besten Atmosphäre. Zwischen 2016 und 2017 wurde die Schanze grundlegend modernisiert, so wurde zum Beispiel die Schanzengröße (Hillsize) auf 140 Meter und der Konstruktionspunkt (K-Punkt) auf 125 Meter verschoben. Der erste offizielle Wettbewerb auf der modernisierten Schanze wurde Ende Januar 2018 im Rahmen des Skisprung-Weltcups 2017/18 ausgerichtet. Entwicklung des Schanzenrekords seit 1979 Technische Daten Internationale Wettbewerbe Genannt werden alle von der FIS organisierten Sprungwettbewerbe. Siehe auch Liste der Großschanzen Einzelnachweise Weblinks Wielka Krokiew in der Datenbank von Skisprungschanzen.com Panorama
Wielka Krokiew

Wielka Krokiew (The Great Krokiew) is the biggest ski jumping hill built on the slope of Krokiew mountain (1378 m) in Zakopane, Poland. It was opened in 1925. Since 1989 the hills bears the official name Wielka Krokiew im. Stanisława Marusarza. It is a regular venue in the FIS Ski jumping World Cup. The capacity of the ski jumping stadium is 40,001. The hill was featured in competitions at the 1929, 1939, and 1962 FIS Nordic World Ski Championships, as well as the 2001 Winter Universiade. In 1997, Pope John Paul II, while visiting his native country, celebrated a mass at the hill's stadium. Since 2001, due to the success of Polish jumper Adam Małysz, Wielka Krokiew has seen some of the largest audiences in World Cup ski jumping history. During the 2020 Ski Jumping World Cup – Teams, Japanese ski jumper Yukiya Satō (佐藤 幸椰) broke Dawid Kubacki's previous hill record at 143.5m with a massive 147m jump. It was also 4m meters better than the next best jump, at 143m which belonged to Ryōyū Kobayashi (小林 陵侑) from Japan. References External links Media related to Wielka Krokiew at Wikimedia Commons
Wielka Krokiew

Le Wielka Krokiew, (ou le tremplin de Stanisław Marusarz) est un tremplin de saut à ski, situé à Zakopane en Pologne. Historique Le Wielka Krokiew est un tremplin naturel construit d'après le projet de Karol Stryjenski inauguré le 22 mars 1925. C'est le plus ancien et le plus grand tremplin de saut à ski en Pologne. Son point K est de 120 mètres et il est équipé en éclairage artificiel nécessaire pour disputer des compétitions le soir et de revêtement de plastique, pour la pratique estivale du saut à ski. Le tremplin a été le théâtre d'épreuves de Coupe du monde en 1980, 1990, 1996, 1998, 1999 et dans les années 2002-2016, il a également accueilli le championnats du monde à trois reprises en 1929, 1939 et 1962. La capacité des tribunes est de 40 000 spectateurs. En 2002 lors de la coupe du monde 53 000 personnes sont venus voir la compétition. Le 6 juin le pape Jean-Paul II célèbre la messe au pied du tremplin. Records de Wielka Krokiew La liste ci-dessous présente l'historique du record du tremplin. Notes et références Liens externes Sylwetka skoczni na skisprugschanzen.com de Strona internetowa Tatrzańskiego Związku Narciarskiego Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du saut à ski Portail de la Pologne
Wielka Krokiew

Il Wielka Krokiew (letteralmente, in polacco: "grossa trave") è un trampolino situato a Zakopane, in Polonia. Storia Inaugurato nel 1925, l'impianto ha ospitato le gare di salto con gli sci e di combinata nordica dei Campionati mondiali di sci nordico del 1929, del 1939 e del 1962 e dell'Universiade invernale del 2001, oltre a numerose tappe della Coppa del Mondo di combinata nordica e della Coppa del Mondo di salto con gli sci e a una visita di papa Giovanni Paolo II nel 1997. Caratteristiche Il trampolino ha un punto K 125 (trampolino lungo HS 140); il primato ufficiale di distanza, 147, 0 m, è stato stabilito dal giapponese Yukiya Sato nel 2020. Note Voci correlate Średnia Krokiew Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Wielka Krokiew Collegamenti esterni (DE, EN, PL) Scheda Skisprungschanzen.com, su skisprungschanzen.com. URL consultato il 28 giugno 2011.
Wielka Krokiew

Wielka Krokiew is een skischans in het Poolse Zakopane. Geschiedenis De schans werd in 1925 gebouwd. De wereldkampioenschappen noords skiën 1929 vonden hier plaats, net als het WK 1939 en het WK 1962. Vanaf 1980 worden er ook regelmatig wereldbekerwedstrijden georganiseerd. Op 6 juni 1997 werd er in het bijhorende skistadion een mis gecelebreerd door paus Johannes Paulus II. Externe link (de) Profiel van Wielka Krokiew op skisprungschanzen.com
Велька Крокев

Велька Крокев имени Станислава Марусажа близ Закопане (пол. Wielka Krokiew imienia Stanisława Marusarza) — самый большой трамплин для прыжков в Польше; один из двух больших трамплинов в стране (см. также трамплин Малинка в Висле). Построен по проекту Кароля Стрыенского, открыт 22 марта 1925 года. Первым рекордсменом на данном трамплине был Станислав Гонсеница-Сечка (35 метров). В 2004 году на трамплине было установлено покрытие из поливинилхлорида. На трамплине проводятся чемпионат Польши, этап Кубка мира, Континентального кубка и летнего Гран-При. Конструкцийный пункт — 120 метров. Судейский пункт — 134 метра. Официальный рекорд — 147 метров (Юкия Сато, 2019).
Wielka Krokiew

Wielka Krokiew (uradno ime Wielka Krokiew im. Stanisława Marusarza od leta 1989) je smučarska skakalnica na gori Krokiew (1378 m n.v.) v Zakopanih na Poljskem s K točko pri 125 m in velikostjo skakalnice pri 140 m. Odprta je bila leta 1925, je domača skakalnica klubov AZS Zakopane in Wisła Zakopane ter je stalno prizorišče tekem svetovnega pokala v smučarskih skokih od sezone 1979/80. Ob njen se nahajajo tudi manjše skakalnice Średnia Krokiew, Mała Krokiew in Maleńka Krokiew. Skakalnica je bila v svoji zgodovini trikrat prizorišče tekem svetovnega prvenstva v nordijskem smučanju, v letih 1929, 1939 in 1962. 13. marca 2021 je rekord skakalnice postavil norveški smučarski skakalec Benjamin Østvold pri 150 m na tekmi celinskega pokala v smučarskih skokih, na tekmah svetovnega pokala v smučarskih skokih pa ima rekord japonski skakalec Jukija Sato z dolžino 147 m doseženo 25. januarja 2020. Leta 2001 je bilo prizorišče tekem v smučarskih skokih na zimski Univerzijadi. Kapaciteta štadiona ob skakalnici je 40.000 gledalcev. Leta 1997 je imel papež Janez Pavel II ob obisku domovine mašo na stadionu ob izteku skakalnice. Sklici
Wielka Krokiew

Wielka Krokiew (svenska: Stora Krokiew) är en hoppbacke i Zakopane, en stad i södra Polen, på nordsidan av Karpaterna, i Tatrabergen. Zakopane är en klassisk vintersportort med årliga världscuptävlingar i backhoppning. Världsmästerskapen i nordisk skidsport avgjordes i Zakopane 1929, 1939 och 1962. Inte långt från Wielka Krokiew ligger tre andra hoppbackar: Średnia Krokiew (Mellanstora Krokiew), Mała Krokiew (Lilla Krokiew) och Maleńka Krokiew (Minsta Krokiew). Hoppbackarna är så kallade naturbackar. Det vill säga att backarna ligger i terrängen utan hopptorn. Backen kallas också Stanisława Marusarza och er uppkallad efter polska backhopparen Stanisław Marusarz (1913 - 1993). (Marusarz hoppade första gången i Wielka Krokiew 1927. Han var då 13 år gammal). Historia Wielka Krokiew öppnade 22 mars 1925. Senare har backen utbyggts och moderniserats flera gånger. backanläggningen har varit arena för VM-tävlingarna i backhoppning 1929, 1939 och 1962. Sedan 1980 arrangeras världscuptävlingar Wielka Krokiew årligen vinter-Universiaden arrangerades i backen 1991. Krokiew-anläggningen har normalt en åskådarkapacitet på 40.000. Under världscuptävlingen 2002 var det (bland annat på grund av Adam Małysz' enorma popularitet) över 50.000 åskådare inne på arenan. Backrekord Officiellt backrekord i Wielka Krokiew är satt av Simon Ammann från Schweiz 23 januari 2010 och mättes till 140,5 meter. Första rekordet i backen sattes 1925 av Stanisław Gąsienica-Sieczka och mätte 36 meter. Stanisław Marusarz (som backen uppkallades efter) satte fyra backrekord, det första kom 1932 (72 meter) og han hoppade 85 meter 1948. Nikolaj Sjamov från Sovjetunionen hoppade 100 meter i backen som första backhoppare 1961. Adam Małysz är senaste polska backhopparen som hade backrekordet. Hans 136,5 meter var backrekord från 26 december 2002 till 18 januari 2003 då Sven Hannawald från Tyskland hoppade 140 meter. Övrigt Påve Johannes Paulus II höll under sin vistelse i hemlandet Polen bland annat en mässa i Wielka Krokiew. Världsmästerskap i Wielka Krokiew Externa länkar Beatifications Ski Jumping Hill Archive
Tribunal Constitucional de Polonia

El Tribunal Constitucional de Polonia es el tribunal constitucional de la República de Polonia, un órgano judicial establecido para resolver controversias sobre la constitucionalidad de las actividades de las instituciones estatales; su tarea principal es supervisar el cumplimiento de la ley estatutaria con la Constitución de la República de Polonia.​ Fue establecido el 26 de marzo de 1982 por el gobierno comunista de la República Popular de Polonia después de la introducción de la ley marcial, en un intento de aplastar la oposición política. Los poderes del tribunal aumentaron en 1989 con la transición a la Tercera República de Polonia capitalista y en 1997 con el establecimiento de una nueva constitución. Los cambios en el tribunal tras la crisis del Tribunal Constitucional polaco de 2015 llevaron a que el tribunal fuera descrito en febrero de 2020 por exjueces del tribunal, incluidos los expresidentes del tribunal Andrzej Rzepliński, Marek Safjan, Jerzy Stępień, Bohdan Zdziennicki y Andrzej Zoll, como "virtualmente abolido"​ Composición El Tribunal Constitucional está compuesto por 15 jueces elegidos por el Sejm RP (la cámara baja del parlamento) por períodos únicos de nueve años. El Tribunal Constitucional constituye una de las garantías formales de un estado basado en el estado de derecho. [Cita requerida] Tres jueces, designados por el presidente del Tribunal, actúan como miembros de la Comisión Nacional Electoral (Ley de 5 de enero de 2011 Código Electoral).​ Referencias