NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kozienice Power Station

The Kozienice Power Station is a coal-fired thermal power station in Świerże Górne near Kozienice, Poland. It is Poland's second largest power station with an installed capacity of 4,016 MW. The power station has one 300-metre (980 ft) high flue gas stack, which is one of Poland's tallest free standing structures, and two 200-metre (660 ft) high flue gas stacks. A further remarkable feature of it is that the powerlines running away from its switchyard are built as a roofstand on the top of the power station building. On 4 December 2013 four workers died in a fall, as a result of a platform failure within one of the chimneys. See also Bełchatów Power Station Jaworzno Power Station Połaniec Power Station Łaziska Power Station Katowice Power Station List of towers List of power stations in Poland References External links Media related to Kozienice Power Plant at Wikimedia Commons http://www.skyscraperpage.com/diagrams/?b53779 ENEA Wytwarzanie sp. z o.o., "Kozienice" Power Station
ТЭС Козенице

ТЭС Козенице — угольная тепловая электростанция в центральной части Польши за семь десятков километров к югу от Варшавы, около села Сверже-Гурне. С 1972 по 1975 годы на площадке станции возвели восемь энергоблоков мощностью по 200 МВт. Их оборудовали котлами рацибужской компании Rafako ОР-650, турбинами 13К215 производства Zamech (Эльблонг) и генераторами TWW200, поставленными Dolmel (Вроцлав). В 1978 и 1979 годах добавили два значительно более мощных блока с показателями по 500 МВт, где смонтировали котлы Deutsche Babcock АР-1650, турбины Ленинградского механического завода K-5-166-2 и генераторы Электросила TWW500. В дальнейшем энергоблоки станции модернизировали (типовой показатель составляет 230 МВт для блоков 1—8 и 560 МВт для № 9 и № 10), так что по состоянию на середину 2010-х она имела мощность в 2941 МВт. В 2017 году вступил в строй блок № 11 мощностью 1075 МВт, построенный с использованием технологии ультрасверхкритических параметров пара. Основное оборудование для него поставила компания Mitsubishi Hitachi. Топливная эффективность этого объекта составляет 45,6 %, тогда как для старых блоков показатель составляет лишь 36,6 %. По состоянию на конец 2020-х годов вывод энергоблоков 1—10 из эксплуатации планировался на период с 2029 по 2041 год, тогда как блок № 11 должен работать до 2050 года. Воду для охлаждения получают из Вислы, на левом берегу которой расположена площадка ТЭС. Для удаления продуктов сгорания блоков 1—8 соорудили две дымовые трубы высотой по 200 метров, тогда как сооружение для блоков 9 и 10 достигало высоты 300 метров. В 2010 году после запуска установки десульфуризации газов блоков 9 и 10 появилась ещё одна труба высотой 150 метров, а высоту трубы этих блоков уменьшили до того же показателя. В дальнейшем при установке десульфуризации блоков 1—8 ввели в эксплуатацию ещё две трубы. Выдача продукции осуществляется по ЛЭП, рассчитанным на работу под напряжением 400 кВ, 220 кВ и 110 кВ. См. также Список электростанций Польши Список самых высоких сооружений Польши Примечания
Kozienice kraftverk

Kozienice kraftstation är ett koleldat värmekraftverk i Świerże Górne nära Kozienice, Polen. Det är Polens näst största kraftverk med en total installerad effekt på 4 016 MW. Anläggningen började uppföras 1973 och består av åtta enheter på 215 MW, två enheter på 500 MW samt en elfte enhet på 1 075 MW som började byggas i november 2012 och togs i drift 2017. Block 11 kännetecknas bland annat av att ångan till turbinanläggningen är superkritisk med ett tryck på 300 bar och temperaturer på upp till 620 grader Celsius. Dessa höga tryck och temperaturer möjliggör en verkningsgrad för detta block på över 45 procent. Kraftstationen har en 300 meter hög skorsten, som är en av Polens högsta fristående strukturer, och ytterligare två stycken 200 meter höga (660 fot) skorstenar. Anläggningen utmärks även av att stolparna för kraftledningarna som leder från dess ställverk är uppförda på taket av kraftstationsbyggnaden. Den 4 december 2013 dog fyra arbetare i en fallolycka när en arbetsplattform brast på 120 meters höjd vid arbete inuti en av skorstenarna. Se även Bełchatów kraftverk Opole kraftverk Pątnów kraftverk Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kozienice kraftverk.﻿
ТЕС Козениці

ТЕС Козениці — вугільна теплова електростанція в центральній частині Польщі за сім десятків кілометрів на південь від Варшави, біля села Сьверже-Ґурне. З 1972 по 1975 роки на майданчику станції звели вісім енергоблоків потужністю по 200 МВт. Їх обладнали котлами рацибузької компанії Rafako ОР-650, турбінами 13К215 виробництва Zamech (Ельблонг) генераторами TWW200, постаченими Dolmel (Вроцлав). В 1978-му та 1979-му додали два значно потужніші блоки з показниками по 500 МВт, де змонтували котли Deutsche Babcock АР-1650, турбіни Ленінградського механічного заводу K-5-166-2 та генератори Електросила TWW500. В подальшому енергоблоки станції модернізували (типовий показник становить 230 МВт для блоків 1—8 та 560 МВт для № 9 та № 10), так що станом на середину 2010-х вона мала потужність у 2941 МВт. У 2017-му став до ладу блок № 11 потужністю 1075 МВт, споруджений з використанням технології ультрасуперкритичних параметрів пари. Основне обладнання для нього постачила компанія Mitsubishi Hitachi. Паливна ефективність цього об'єкту становить 45,6 %, тоді як для старих блоків показник становить лише 36,6 %. Станом на кінець 2020-х виведення енергоблоків 1—10 з експлуатації планувалось на період від 2029-го по 2041-й, тоді як блок № 11 повинен працювати до 2050 року. Воду для охолодження отримують з Вісли, на лівому березі якої розташований майданчик ТЕС. Для видалення продуктів згоряння блоків 1—8 спорудили два димарі висотою по 200 метрів, тоді як споруда для блоків 9 та 10 досягала висоти 300 метрів. В 2010-му після запуску установки десульфуризації газів блоків 9 та 10 з'явився ще один димар заввишки 150 метрів і до такого ж показника зменшили висоту димаря цих блоків. В подальшому при установці десульфуризації блоків 1—8 запрацювали ще два димарі. Видача продукції відбувається по ЛЕП, розрахованих на роботу під напругою 400 кВ, 220 кВ та 110 кВ. Див. також Список електростанцій Польщі Список найвищих споруд Польщі Примітки
Kraftwerk Siekierki

Das Heizkraftwerk Siekerki ist eines der größten Heizkraftwerke Polens. Es liegt im Stadtteil Siekierki im Bezirk Mokotów im Süden Warschaus und ist das größte Kraftwerk der polnischen Hauptstadt. Neben Strom wird nach dem Kraft-Wärme-Kopplungs-Prinzip auch Fernwärme erzeugt. Das Kühlwasser kommt aus der nahe gelegenen Weichsel, Siekerki besitzt keinen Kühlturm. Der erste Block des Kraftwerks ging 1961 ans Netz. Heute besteht das Kraftwerk aus mehreren, zum Teil komplex verschalteten Einzelanlagen. Insgesamt hat das Kraftwerk eine elektrische Leistung von 620 MW und eine thermische Leistung von 2080 MW. Im Jahr 2000 begann Vattenfall Heat Poland S.A., ein Tochterunternehmen des schwedischen Energiekonzerns Vattenfall, Anteile an Siekierki zu erwerben. Heute gehören der Firma 99 % des Kraftwerks. Weblinks
Siekierki Cogeneration Plant

Siekierki Cogeneration Plant (Polish: Elektrociepłownia Siekierki) is a combined heat and power plant at Augustówka in Warsaw, Poland. It has an installed heat capacity of 2,081 MW and power generation capacity of 622 MW. Construction work on the station started in 1958, and in 1961 the first 50 MW unit went in service. Three further units followed in 1962, increasing its power to 200 MW. Further units, increasing the power of the station to 600 MW were built between 1974 and 1978. On April 26, 1976 a turbine disintegrated, whereby one blade shot through the roof and a fire broke out. A further fire occurred on June 2, 2010. Previously owned by Vattenfall it is now owned by PGNiG. Technical data The length of the building is 400 metres (1,300 ft). The power station has a heat reservoir 47 metres (154 ft) tall and a volume of 30,400 cubic metres (1,070,000 cu ft). The power station has five flue gas stacks. References
ТЭЦ Секерки

ТЭЦ Секерки — теплоэлектроцентраль в южной части польской столицы Варшавы. Крупнейшая ТЭЦ Польши. В 1961–1962 годах на площадке ТЭЦ ввели в эксплуатацию шесть турбин: одну конденсационную TK-50 мощностью 50 МВт и пять теплофикационных TC-30 мощностью по 30 МВт. Станция имела центральную котельную с четырьмя паровыми котлами OP-230 производства компании Rafako (Рацибуж). При электрической мощности 200 МВт ТЭЦ могла поставлять потребителям 522 МВт тепловой энергии. В 1971 году для покрытия пиковых нагрузок в отопительный период установили три водогрейных котла Rafako WP-120 мощностью по 140 МВт (получили обозначения К5, К6 и К7). Ещё один угольный котёл Rafako WP-200 мощностью 233 МВт смонтировали в 1982 году (К16). В середине 1970-х на станции установили мазутные водогрейные котлы — два PTWM-100 (К8 и К9) и два PTWM-180 (К12 и К13). В 1974–1978 годах ТЭЦ усилили четырьмя энергоблоками. Котлы для всех поставила Rafako: три типа ОР-430 (К10, К14 и К15) и один типа ОР-380 (К11). С первыми работали теплофикационные турбины 13P110 мощностью по 105 МВт (теплова мощность блока — 190 МВт), а с котлом К11 соединили турбину 13UK-125 (теплова мощность — 175 МВт). В 1993 году турбину № 1 модернизировали до теплофикационного варианта TUK-50. В 2007 и 2009 годах модернизировали турбины № 9 и № 10 с увеличением выработки электроэнергии. В 2015 году котёл К-1 переоборудовали по технологии BFB-185 (котёл с псевдоожиженным кипящим слоем) и перевели на сжигание биомассы. По состоянию на начало 2000-х годов из эксплуатации уже вывели турбину № 4 (ТС-30 мощностью 30 МВт), а к середине 2010-х демонтировали мазутные котлы PTWM-180. На данный момент электрическая мощность станции составляет 622 МВт, тепловая — 2014 МВт. В 2009 году на ТЭЦ запустили резервуар-аккумулятор горячей воды объёмом 30,4 тыс. м³. Он позволяет снизить использование водогрейных котлов и покрывать пиковые нагрузки энергией, выработанной когенерационным методом. Каменный уголь доставляется на ТЭЦ железнодорожным транспортом. Продукты сгорания удаляются через три дымовые трубы: одну высотой 120 метров (построена в 1961 году) и две по 200 метров (1972 и 1977 годы). В 2009 году возвели две новые трубы высотой 170 и 200 метров, после чего демонтировали две старые. Забор воды для охлаждения осуществляется из Вислы. Связь с энергосистемой осуществляется по ЛЭП, рассчитанной на напряжение 110 кВ. См. также Список электростанций Польши Список самых высоких сооружений Польши Примечания
ТЕЦ Секерки

ТЕЦ Секерки — теплоелектроцентраль у південній частині польської столиці Варшави. Найпотужніша теплоелектроцентраль країни. У 1961—1962 роках на майданчику ТЕЦ ввели в експлуатацію шість турбін: одну конденсаційну TK-50 потужністю 50 МВт та п'ять теплофікаційних TC-30 з потужністю по 30 МВт. Станція мала центральну котельню, де встановили чотири парові котли OP-230 виробництва компанії Rafako (Рацибуж). При електричній потужності 200 МВт ТЕЦ могла постачати споживачам 522 МВт теплової енергії. У 1971-му для покриття пікових навантажень під час опалювального періоду змонтували три водогрійні котли Rafako WP-120 потужністю по 140 МВт (отримали станційні позначення К5, К6 та К7). Ще один вугільний котел Rafako WP-200 з показником 233 МВт встановили у 1982-му (К16). Між цими подіями, у другій половині 1970-х, на станції встановили водогрійні котли на мазуті — два PTWM-100 (К8 та К9) і два PTWM-180 (К12 та К13). У 1974—1978 роках ТЕЦ підсилили чотирма енергоблоками. Котли для всіх постачила та сама Rafako, при цьому три з них відносились до типу ОР-430 (К10, К14 і К15), а один — до типу ОР-380 (К11). З першими працювали теплофікаційні турбіни 13P110 потужністю по 105 МВт (теплова потужність блоку при цьому становила 190 МВт), тоді як з котлом К11 сполучили турбіну 13UK-125 (у цьому випадку теплова потужність дорівнювала 175 МВт). В 1993-му турбіну № 1 модифікували до теплофікаційного варіанту TUK-50. В 2007-му та 2009-му модернізували турбіни № 9 та № 10 зі збільшенням виробітки електроенергії. В 2015-му котел К-1 модифікували до рівня BFB-185 (котел з псевдозрідженим киплячим шаром) та перевели на спалювання біомаси. Станом на початок 2000-х серед обладнання станції вже не рахували турбіну № 4 (ТС-30 потужністю 30 МВт), а до середини наступного десятиліття з цього списку зникли і водогрійні котли на мазути PTWM-180. Наразі електрична потужність станції визначається як 622 МВт, тоді як теплова складає 2014 МВт. В 2009-му на ТЕЦ запустили резервуар-акумулятор гарячої води, котрий має об'єм 30,4 тис. м3. Він дозволяє зменшити використання водогрійних котлів та покривати пікові навантаження енергією, виробленою когенераційним методом. Кам'яне вугілля доправляють на ТЕЦ залізничним транспортом. Видалення продуктів згоряння відбувалось за допомогою трьох димарів — одного висотою 120 метрів (зведений у 1961-му) та двох висотою по 200 метрів (з'явились у 1972-му та 1977-му). В 2009-му звели два нові димарі висотою 170 та 200 метрів, після чого демонтували дві перші споруди. Забір води для охолодження провадиться із Вісли. Зв'язок із енергосистемою відбувається по ЛЕП, розрахованій на роботу під напругою 110 кВ. Див. також Список електростанцій Польщі Список найвищих споруд Польщі Примітки
Kraftwerk Żerań

Das Heizkraftwerk Żerań ist eines der größten Heizkraftwerke Polens. Es liegt in Białołęka, dem nördlichsten Stadtteil von Warschau, und ist nach dem Kraftwerk Siekierki im Süden das zweitgrößte Kraftwerk der polnischen Hauptstadt. Das Kraftwerk liegt am rechten Ufer der Weichsel, die Kühlwasser liefert. Der Bau Żerańs wurde 1952 begonnen, und vier Jahre später ging das Kraftwerk ans Netz. Nach einer Modernisierung 1991 bis 1997 hat es heute eine elektrische Leistung von 350 MW und eine thermische Leistung von 1560 MW. Żerań erzeugt sowohl Strom als auch Fernwärme, ist also ein Kraft-Wärme-Kopplungs-Kraftwerk. Warschau besitzt eines der größten Fernwärmenetze der Welt und noch vor Berlin das längste Netz in Mitteleuropa. Das Kraftwerk Żerań wird mit Steinkohle befeuert und liegt am gleichzeitig erbauten Hafen Żerań. Es gehört dem staatlichen Unternehmen PGNiG Termika S.A. Seit wenigen Jahren wird aufgrund gesetzlicher Bestimmungen in geringem Maße Biomasse mitverbrannt. Dabei wird in einem 315 MW Kessel mit Wirbelschichtfeuerung Biomasse und Steinkohle gemeinsam verfeuert. Insgesamt wird im Kraftwerk 90 % Kohle und 10 % Biomasse verfeuert. PGNiG Termika plant ein neues, modernes Gas- und Dampfkraftwerk mit Fernwärmeauskopplung zu bauen. Die Anlage soll innerhalb des Bestandsgeländes errichtet werden und bereits 2020 in Betrieb gehen. Das neue Heizkraftwerk soll mit einer Nettoleistung: 490 MWe – Thermische Leistung (max.): 326 MWth, an das Warschauer Fernwärmenetz gehen. Das Kraftwerk wird mit einer Gasturbine der F-Klasse, einem Abhitzekessel und einer Dampfturbine ausgestattet. Nach der Fertigstellung werden die bisherigen kohlegefeuerten Großdampferzeuger in Zeran außer Betrieb genommen; die neue Anlage wird die Stromerzeugung am Standort um rund 80 Prozent erhöhen. Das Kraftwerk ist so ausgelegt, dass die Versorgung der Stadt Warschau mit Fernwärme gesichert ist und die Kosten für die Fernwärme wettbewerbsfähig bleiben. Weblinks Einzelnachweise
Żerań Power Station

Żerań Heat Power Station (Polish: Elektrociepłownia Żerań) is a coal-fired heat power station in the northeastern Warsaw suburb of Żerań, Poland. Built between 1952 and 1956 to Soviet design specifications – with the first turbine becoming operational on 21 July 1954 – it underwent modernisation in the years 1997-2001 when it was taken over by Vattenfall. It is now owned by PGNiG. The station has a heat generation capacity of 1,561 MW and an electric generation capacity of 350 MW. Żerań Heat Power Station has three flue gas stacks: the tallest of which stands at 200 metres (660 ft) whilst the other two both reach a height of 110 metres (360 ft). References
Elektrociepłownia Żerań

Elektrociepłownia Żerań – elektrociepłownia znajdująca się przy ul. Modlińskiej 15 w Warszawie. Jest drugą co do wielkości pod względem ilości wytwarzanego ciepła (po Elektrociepłowni Siekierki) elektrociepłownią w mieście. Została oddana do użytku w 1954. Opis Budowę elektrowni w tym miejscu planowano od lat 30. XX wieku; w 1937 miasto zakupiło w tym celu 17,5 ha gruntów na Żeraniu, a w 1938 rok prowadzono roboty ziemne mające ochronić ten teren przed powodziami. Budowa elektrowni miała się zakończyć w 1941 roku. Plany te nie zostały zrealizowane z powodu wybuchu II wojny światowej. Elektrociepłownia została zbudowana w latach 1952–1956. Wobec braku doświadczeń w tej dziedzinie skorzystano z dokumentacji i urządzeń z ZSRR. 21 lipca 1954 ruszyła pierwsza turbina. W latach 1956–1961 dostawą energii cieplnej objęto pierwsze osiedla na Pradze, część Śródmieścia i Żoliborz. Kilka lat później rozpoczęła się budowa kolejnej elektrociepłowni EC Siekierki w południowej części miasta. Zakład działa w układzie kolektorowym. Jest wyposażony w 5 kotłów parowych OP-230, dwa kotły fluidalne, cztery kotły wodne (szczytowe) oraz 8 turbozespołów ciepłowniczych (w tym jeden przeciwprężny). Elektrociepłownia dysponuje mocą cieplną 1580 MW i elektryczną 386 MW. Podstawowym paliwem jest węgiel kamienny. Oprócz ciepła i energii w skojarzeniu zakład produkuje również parę technologiczną dla kilku odbiorców przemysłowych. Po modernizacji w latach 1997 i 2001 włączono do eksploatacji dwa ekologiczne kotły fluidalne, zwiększające efektywność produkcji i redukujące emisję pyłu, tlenków siarki i azotu, bez konieczności budowy instalacji zewnętrznych. 7 września 2012 doszło do poważnej awarii w wyniku pożaru w galerii taśmociągów podających węgiel. Konieczne było odstawienie całej elektrowni, wyłączenie z pracy w sieci ciepłowniczej oraz energetycznej. Moc cieplna i energetyczna została skompensowana poprzez uruchomienie elektrociepłowni Kawęczyn, Wola oraz zwiększenie mocy do maksymalnej w elektrociepłowni Siekierki. Do końca 2020 miały zakończyć się prace związane z budową na Żeraniu nowego bloku gazowo-parowego, co miało umożliwić wyłączenie części bloków opalanych węglem. Blok przekazano do eksploatacji w grudniu 2021. Zakład jest własnością Orlen Termika SA (d. Elektrociepłownie Warszawskie SA oraz Vattenfall Heat Poland SA), spółki grupy Orlen. Przypisy Linki zewnętrzne Elektrociepłownia Żerań. termika.orlen.pl. [dostęp 2025-10-29].
Градска кула, Краков

Градската кула (на полски: Wieża ratuszowa w Krakowie) е сред основните забележителности на Главния пазарен площад в Стария град на Краков, Полша. Кулата е последната останка от някогашната сграда на кметството на Краков, разрушена през 1820 година като част от плана за разширяване на площада. Избите на кулата са служели дотогава за градски затвор със зала за изтезания. История Построената в края на 13 век от камък и тухли масивна готическа кула на старото кметство се извисява на 70 метра. В резултат от буря през 1703 година кулата е наклонена с 55 см. Най-високият етаж на кулата има площадка за наблюдение, отворена за посещения. Оригиналната готическа украса на купола е унищожена при пожар, причинен от светкавица, паднала върху кулата през 1680 година. Последвалата реконструкция на кулата трае от 1683 до 1686 година под ръководството на тогавашния кралски архитект Пьотър Бѐбер, проектирал новия внушителен бароков купол, оцелял едва до 1783 година. По онова време куполът започва да се руши и е заменен с по-малък купол, спонсориран от архиепископа Каѐтан Со̀лтик. Входът на кулата се пази от 2 каменни лъва, изсечени в началото на XIX век. Скулптурите на лъвовете са докарани в Краков от изпълнения в стил класицизъм замък на рода Морстин в Плавовице по време на реновациите от 1961 – 1965 г. Кулата е филиал на Краковския исторически музей. Поддържа постоянна изложба на снимки на пазарния площад на Краков, изложени са артефакти от историята на града. От години сутеренът на кулата служи за сцена за театрални изпълнения, наречена „Сцена под градската кула“, използвана от краковския „Народен театър“ (Teatr Ludowy). Галерия Източници 50.061383, 19.936233
Radniční věž (Krakov)

Radniční věž v Krakově (polsky Wieża ratuszowa) je gotická věž z 14. století, která leží na Krakovském rynku. Je pozůstatkem někdejší radnice zbořené v roce 1820. Věž je vysoká 70 metrů . Historie Radnice byla postavena na přelomu 13. a 14. století v gotickém slohu. První zmínka o radnici pochází z roku 1313, zmínka o věži z roku 1383. Součástí komplexu byla kromě radnice a věže také městská sýpka. Radniční věž byla vybudována na čtvercovém půdorysu z kamenných bloků a cihel. Tři stěny byly ozdobeny kamenným obkladem dokončeným v roce 1444 (slepá kružba). Po dokončení těchto prací byla věž mnohem zdobnější než je tomu dnes, neboť se nedochovala kamenická výzdoba (poupata, kraby, sošky, baldachýny atd.). Důvodem, proč není severní stěna věže ozdobená, je ten, že z této strany stála až do poloviny 19. století budova radnice. Současný vchod do věže vedl tehdy z nádvoří. Na tomto portálu se zachovaly znaky Rzeczypospolity a Krakova. Původně byla věž zakončená gotickou helmicí. Ta však dvakrát vyhořela, nejprve v roce 1556 a později v roce 1680. Následnou přestavbu provedl Piotr Beber. Věž byla tehdy zvýšena o 6 metrů a zakončena novou barokní helmicí. V roce 1702 již byla helmice opět ve špatném technickém stavu. Nová helmice, která již vydržela až do dnešních dní, byla postavena letech 1783–1784. Radnice přiléhající k věži byla kvůli špatnému technickému stavu rozebrána v letech 1817–1820. Poslední rekonstrukce proběhla v letech 1961–1965, při níž byly chybně zrekonstruovány arkýře v prvním patře. Před schody byly umístěny dva klasicistní kamenní lvi. Pod radnicí a částí dnešního náměstí se dochovaly rozlehlé sklepní prostory, které byly dříve využívány mj. i jako mučírna (dochované mučící nástroje jsou dnes k vidění v domě Jana Matejki na Floriánské ulici). Reference Literatura Adamczewski J.: Kraków od A do Z, Kraków 1992, str. 325. Dobrowolski T.: Sztuka Krakowa, Kraków 1959, str. 140-142. Fabiański M., Purchla J.: Historia architektury Krakowa w zarysie, Kraków 2001, str. 144-145. Rożek M.: Przewodnik po zabytkach Krakowa, Kraków 2006, str. 144-146. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Radniční věž na Wikimedia Commons Radniční věž na www.krakow4u.pl Archivováno 19. 1. 2009 na Wayback Machine. (polsky) Radniční věž na www.krakow.come2europe.eu (polsky)