Radosno (hrad)

Radosno (německy Freudenburg) je zřícenina hradu v severozápadní části pohoří Javoří hory, v oblasti Střední Sudety, mezi polskými obcemi Sokołowsko a Rybnica Leśna, v Dolnoslezském vojvodství. Historie Hrad a jeho léno, které zahrnovalo město Mieroszów a okolní vesnice Unisław Śląski, Golińsk, Różana, Kowalowa, Sokołowsko a Nowe Siodło, se poprvé připomíná v letech 1350 a 1355. Hrad a léno patřily v té době ke knížectví svídnicko-javorskému a z té doby se připomíná místní purkrabí. Kdy byl hrad Radosno postaven a kdo jej založil, není jisté. Je pravděpodobné, že první budovy pozdějšího hradu vznikly ve druhé polovině 13. století. Běžně je spojován s osobou svídnicko-javorského knížete Boleslava I. Surového, i když existují i domněnky, že hrad postavili Češi jako protiváhu nedalekého hradu Rogowiec. V první polovině 14. století zůstal hrad v rukou Reincze, Hanse a Jerislava Švenkvaldů. V roce 1355 se hradu, který byl rejdištěm loupežníků, zmocnil český král Karel IV. z rodu Lucemburků. V roce 1356 hrad koupil Hersko z Rozkovic za 2300 kop pražských grošů. Při transakci bylo předkupní právo na koupi hradu vyhrazeno Boleslavu II. Malému. Toto právo však záhy uplatnil Boleslav II. Malý. V roce 1369, po smrti Boleslava II. Malého, dala vévodkyně Anežka (vdova po vévodovi) hrad v léno Vratislavovi biskupu Přeclavovi z Pohořelé, kterému hrad patřil až do roku 1376. Dalšími majiteli hradu byli Gunzel a Nickel von Seidlitz a od roku 1388 Heinrich von Rechenberg a jeho čtyři synové. V roce 1392 přešla pevnost, stejně jako celé svídnicko-javorské knížectví, do držení českých panovníků. Během husitských válek byl hrad dvakrát obléhán husity (v letech 1427 a 1434), ale není známo, zda byl dobyt. Od počátku 15. století byl hrad obýván loupeživými rytíři, v důsledku čehož byl v roce 1443 zničen měšťany z Vratislavi. V roce 1466 hrad obnovili bratři Hans a Nikolaus von Schellendorf a sami se začali věnovat loupežnictví. V roce 1483 se hradu zmocnilo vojsko Matyáše Korvína. V roce 1497 se hradu na příkaz českého krále Vladislava Jagellonského zmocnil a zničil ho vratislavský radní Georg von Stein. Od té doby zůstal hrad zříceninou. Funkce hradu Spolu s okolními hrady Rogowiec, Grodno a Nový Dvůr představoval místní pohraniční opevnění na jižní hranici s Čechami. Střežil středověkou obchodní stezku procházející v blízkosti hradu. Pro Čechy představoval protiváhu nedalekého hradu Rogowiec. Byl prvním historickým centrem osídlení oblasti Mieroszowa. Sloužil k upevnění vrchnostenské moci v dosud velmi řídce osídlené horské oblasti, V 15. století byl sídlem loupeživých rytířů. Sloužil jako titulární sídlo správy panství. Z hradu se dochovala dvanáct metrů vysoká spodní část válcové obranné věže a drobné přízemní fragmenty obytné budovy, která stávala na severozápadní straně bývalého obranného areálu. Přírodní poměry Zřícenina kamenného hradu Radosno ze druhé poloviny 13. století se nachází v nadmořské výšce 770 metrů na severním svahu Suchawy v Kamenných horách v severozápadní části Javořích hor. Popis Nejstarší část hradu byla postavena pravděpodobně ve druhé polovině 13. století. Jednalo se o válcovou kamennou věž o průměru 7,2 metru, postavenou z místního melafyru, obklopenou dřevěným a zemním opevněním. Vchod do věže se nacházel čtyři metry nad úrovní terénu. Obranná věž se nacházela na místě vystaveném největšímu nebezpečí útoku, v nejvyšší, jihovýchodní části kopce. Ve druhé etapě výstavby ve 14. století byly na místě dřívějšího dřevěného a zemního opevnění kolem věže postaveny obranné zdi a obytné a hospodářské budovy, které tvořily nádvoří o rozloze téměř 300 m². Hradiště se skládalo z vlastního hradu na vrcholu kopce, postaveného na obdélníkovém půdorysu o rozměrech 17 × 30 metrů, s obytným domem v severním rohu hradu a volně stojící válcovou věží. Ta stála v nejvyšší, jihovýchodní části základu. K hradu přiléhala v severozápadní části čtyřhranná věž o rozměrech cca 6 × 6 metrů), ohraničená obrannou zdí, v níž se nacházela vstupní brána. Na jižní straně k hradu přiléhalo malé obdélníkové předhradí o rozměrech 14 × 18 metrů. Na severní straně se nacházel malý hradní palác. Obranu hradu zvyšovaly příkopy vytesané ve skále, široké 3,5–7 metrů, někdy až čtyři metry hluboké. Přístup Přes hrad vede žlutá turistická stezka spojující obec Sokołowské s městem Głuszyca. Galerie Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Zamek Radosno na polské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Radosno na Wikimedia Commons