NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Iglesia de San Cristóbal (Derio)

La iglesia de San Cristóbal es un edificio situado en la localidad española de Derio, en la provincia de Vizcaya. Descripción El edificio se encuentra en la localidad española de Derio, perteneciente a la provincia de Vizcaya, en la comunidad autónoma del País Vasco.​ Se menciona como iglesia parroquial del lugar en el séptimo volumen del Diccionario geográfico-estadístico-histórico de España y sus posesiones de Ultramar de Pascual Madoz, donde aparece descrita con las siguientes palabras:​ Referencias Bibliografía Madoz, Pascual (1847). «Derio». Diccionario geográfico-estadístico-histórico de España y sus posesiones de Ultramar VII. Madrid. p. 378. Wikidata Q115624375. Enlaces externos
Parlament der Autonomen Gemeinschaft Baskenland

Das baskische Parlament (baskisch Eusko Legebiltzarra, spanisch Parlamento Vasco) ist das gesetzgebende Organ der Baskischen Autonomen Gemeinschaft Spaniens und die gewählte Versammlung, der die baskische Regierung untersteht. Geschichte Das Parlament tagt in der baskischen Hauptstadt Vitoria-Gasteiz, obwohl die erste Sitzung der modernen Versammlung, wie sie durch das Autonomiestatut des Baskenlandes gebildet wird, am 31. März 1980 in Guernica – dem symbolischen Zentrum der baskischen Freiheiten – stattfand. Später, 1980, begann sie sich in den Räumlichkeiten der alavischen Regierung zu treffen. Im Jahr 1982 erhielt sie einen eigenen Standort in einem ehemaligen Gymnasium. Das Symbol des Parlaments ist eine Eichenskulptur von Néstor Basterretxea, die einen stilisierten Baum darstellt, eine Anspielung auf die Tradition baskischer politischer Versammlungen, die sich unter einem Baum treffen, wie in Guernica. Zusammensetzung Es besteht aus fünfundsiebzig Abgeordneten, die Bürger aus den drei Provinzen der baskischen Autonomen Gemeinschaft vertreten. Jede Provinz (Álava, Gipuzkoa und Biskaya) wählt die gleiche Anzahl von Abgeordneten, obwohl sie sehr unterschiedliche Bevölkerungszahlen haben. Diese wurde gewählt, um Unterstützung von Álava und Navarra zu erhalten, den weniger bevölkerten Gebieten, in denen der baskische Nationalismus weniger beliebt ist. Dennoch ist Navarra nicht der Autonomen Gemeinschaft beigetreten. Wahlsystem Die Wahlen werden nach dem Verhältniswahlsystem mit geschlossener Liste durchgeführt, wobei die Sitze auf Provinzbasis nach dem D’Hondt-Verfahren vergeben werden. Um sich für einen Sitz in einer bestimmten Provinz zu qualifizieren, müssen die Wahllisten mindestens 3 % der in dieser Provinz abgegebenen Stimmen erhalten. Von 1984 bis 2001 lag die Wahlschwelle in jeder Provinz bei 5 %. Die Sitzungen des baskischen Parlaments finden sowohl auf Baskisch als auch auf Spanisch statt, mit Übersetzungsdiensten. Der derzeitige Präsident des baskischen Parlaments ist Bakartxo Tejeria, der 2012 gewählt wurde. Weblinks Webseite des Baskisches Parlaments (baskisch, spanisch)
Basque Parliament

The Basque Parliament (Basque: Eusko Legebiltzarra, Spanish: Parlamento Vasco) is the legislative body of the Basque Autonomous Community of Spain and the elected assembly to which the Basque Government is responsible. The Parliament meets in the Basque capital, Vitoria-Gasteiz, although the first session of the modern assembly, as constituted by the Statute of Autonomy of the Basque Country, was held in Guernica – the symbolic centre of Basque freedoms – on 31 March 1980. Later in 1980 it started meeting at the premises of the Council of Álava. In 1982, it got its own site in a former high school. The symbol of the Parliament is an oaken sculpture by Nestor Basterretxea representing a stylized tree, an allusion to the tradition of Basque political assemblies meeting under a tree, as in Guernica. It is composed of seventy-five deputies representing citizens from the three provinces of the Basque autonomous community. Each province (Álava, Gipuzkoa and Biscay) elects the same number of deputies, despite their having very different levels of population. This was chosen to earn support from Álava and Navarre, less populated territories. Still, Navarre did not join the autonomous community. The elections are held using closed list proportional representation with seats allocated on a Provincial basis using the D'Hondt method of allocation. To qualify for seats in a particular province, electoral lists must receive at least 3% of the votes cast in that province, including votes "en blanco" for "none of the above." From 1984 to 2001, the election threshold was 5% in each province. Sessions of the Basque Parliament are conducted in both Basque and Spanish, with translation services. The Parliament consists of 75 deputies elected by universal adult suffrage under a system of proportional representation. Membership Results of the elections to the Basque Parliament See also List of Basque presidents (known as Lehendakari), heads of the Basque government List of presidents of the Basque Parliament Notes References External links Official website of the Basque Parliament Archived 2019-09-13 at the Wayback Machine (in Basque and Spanish)
Parlement basque

Le Parlement basque (en basque : Eusko Legebiltzarra ; en espagnol : Parlamento Vasco) est l'institution qui exerce le pouvoir législatif dans la Communauté autonome du Pays basque. Son siège se trouve dans la capitale basque, Vitoria-Gasteiz. Histoire L'origine du Parlement remonte au statut de 1936 qui prévoit sa création, mais l'éclatement de la guerre civile la même année, et le faible temps d'application de ce dernier sur le sol basque, seulement neuf mois, rendent impossible sa mise en pratique. Le Parlement naît en 1979 après l'approbation du statut d'autonomie du Pays basque. Il tient sa première session dans l'historique maison des Juntes de Guernica le 31 mars 1980, à l'ombre de l'arbre de Guernica. Fonctions Le Parlement, qui représente l'ensemble des citoyens du Pays basque, approuve les lois et les budgets, élit le président du gouvernement (lehendakari), approuve et contrôle l'action du gouvernement. Siège Après la Maison des fors de Guernica, le Parlement siège brièvement dans le palais de la Députation forale de Biscaye, à Bilbao, avant de s'installer définitivement à partir de 1982 dans l'ancien Institut Ramiro de Maeztu à Vitoria-Gasteiz. Le pupitre est surmonté par une œuvre d'art en chêne réalisée pour l'occasion par le sculpteur, peintre et réalisateur de cinéma Néstor Basterretxea, originaire de Bermeo. Elle reflète à travers ses branches les sept territoires basques. Au centre de la sculpture est fixé par marqueterie un morceau du vieil arbre de Guernica, dépositaire de la tradition forale basque. Présidents Composition et élection Le Parlement basque est composé de soixante-quinze députés qui représentent les citoyens des trois territoires historiques qui forment la Communauté autonome du Pays Basque. Les provinces d'Alava, de Biscaye et de Guipuscoa apportent chacune au Parlement le même nombre de députés chacun, bien que leur démographie soit très différente. Toutes les sessions qui ont lieu dans le Parlement basque se déroulent dans chacune des deux langues officielles du Pays basque, le basque et l'espagnol. Notes et références Voir aussi Articles connexes Élections au Parlement basque Liens externes Sites officiels : (eu) www.legebiltzarra.eus/portal/eu et (es) www.legebiltzarra.eus/portal/es Portail de la politique espagnole Portail de la com. autonome du Pays basque Portail du Pays basque
Baszk Parlament

A Baszk Parlament, Baszkföld autonóm közösségének, egykamarás, törvényhozó testülete. Megválasztják Baszkföld kormányfőjét, jóváhagyja a helyi költségvetést valamint ellenőrzi és előmozdítja a Baszk kormány működését. Történelem A Baszk Parlament az 1936-os baszk alaptörvény nyomán jött létre. Ebben meghatározták Baszkföld és a Spanyol állam közti munkamegosztást, az autonómia hatásköreit. Azonban a spanyol polgáháború és Francoék győzelme lehetetlenné tette az autonómia megvalósulását. A Baszk Parlament 1979-ben jött létre, amikor életbe lépett Baszkföld alaptörvénye. Az első ülésre 1980. március 31-én került sor a Guernica-fa mellett, egyben az egykori baszk fueróknak is szimbóluma volt. A második ülésre Bilbaóban került sor a Bizcayai Kirendeltség épületében került sor. A harmadik ideiglenes ülésre Álavában került sor. 1982-ben került jelenlegi helyére a parlament. Választási rendszer A Baszk Parlamentnek összesen 75 mandátuma van, amely Baszkföld három tartományának a lakóit képviseli: Álava, Guipúzcoa és Vizcaya. Mindegyik tartományban egyenként 25 mandátumot lehet megválasztani. A parlament összes ülését a régió mindkét hivatalos nyelvén meg kell tartani: spanyolul és baszkul. A képviselők megválasztásakor fontos cél, hogy a női képviselő-jelöltek is egyenlő eséllyel induljanak: A zárt listás, arányos képviseleti szavazáson kell lennie női jelöltnek a férfi mellett. Jelenleg a parlament 40 női és 35 férfi képviselőből tevődik össze. A parlament jelképe egy tölgyfa-szobor, amelyet Nestor Basterretxea baszk szobrászművész készített. Jelképezi egyben a hagyományos, baszk gyűléseket a Guernica-fa alatt. Jegyzetek
Parlamento basco

Il Parlamento basco (in basco: Eusko Legebiltzarra, in spagnolo: Parlamento Vasco) è l'organo che detiene il potere legislativo della comunità autonoma dei Paesi Baschi. Sede Il Parlamento si riunisce nella capitale basca, Vitoria-Gasteiz, anche se la prima sessione dell'assemblea moderna, come costituita dallo Statuto di autonomia dei Paesi Baschi, si è tenuta a Guernica, il centro simbolico delle libertà basche, il 31 marzo 1980. Più tardi nel 1980 ha iniziato a incontrarsi presso la sede del Consiglio di Álava. Nel 1982, ha acquisito la sua sede in una ex scuola superiore. Il simbolo del Parlamento è una scultura in quercia di Nestor Basterretxea che rappresenta un albero stilizzato, un'allusione alla tradizione delle assemblee politiche basche riunite sotto un albero, come a Guernica. Composizione È composto da settantacinque deputati che rappresentano i cittadini delle tre province della comunità autonoma basca. Ogni provincia (Álava, Gipuzkoa e Biscaglia elegge lo stesso numero di deputati, nonostante abbiano livelli di popolazione molto diversi. Ciò è stato scelto per ottenere il sostegno di Álava e Navarra, territori meno popolati in cui il nazionalismo basco è meno popolare. Tuttavia, la Navarra non si unì alla comunità autonoma. Elezioni Le elezioni si svolgono utilizzando il sistema proporzionale a lista chiusa con seggi assegnati su base provinciale utilizzando il metodo di assegnazione D'Hondt. Per ottenere i seggi in una determinata provincia, le liste elettorali devono ricevere almeno il 3% dei voti espressi in quella provincia, inclusi i voti "en blanco" per "nessuna delle precedenti". Dal 1984 al 2001, la soglia di sbarramento era del 5% in ciascuna provincia. Le sessioni del parlamento basco si svolgono sia in basco che in spagnolo, con servizi di traduzione. L'attuale presidente del parlamento basco è Bakartxo Tejeria, eletto con il Partito Nazionalista Basco nel 2012. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Parlamento basco Collegamenti esterni (EU, ES) Sito ufficiale, su legebiltzarra.eus. URL consultato il 7 luglio 2020 (archiviato dall'url originale il 13 settembre 2019).
Parlamento do País Basco

O Parlamento do País Basco ou Parlamento Basco (em basco: Eusko Legebiltzarra, nome co-oficial) exerce o poder legislativo, , aprova o orçamento da Comunidade Autónoma do País Basco e orienta e controla a ação do Governo do País Basco (lehendakari em euskera) . Representa os cidadãos bascos. A sua sede situa-se na capital basca institucional, Vitoria-Gasteiz. O Parlamento Basco é composto por 75 deputados que representam os cidadãos das três províncias que compõem a comunidade autónoma do País Basco: Álava, Guipúzcoa e Biscaia, que dão ao Parlamento o mesmo número de deputados cada, apesar da sua população ser bastante diferente. Todas as sessões que são realizadas no Parlamento Basco têm lugar em qualquer uma das duas línguas oficiais do País Basco, a língua basca e a língua castelhana. O Parlamento Basco aprovou, na sua sétima legislatura, uma lei destinada a promover a igualdade de direitos entre homens e mulheres incluindo, como novidade, a exigência de que todos os candidatos às eleições incluam em pelo menos 50% mulheres em cada trecho de seis candidatos seguidos da lista. Também se estabeleceram medidas para assegurar que os candidatos foram colocados nas listas de modo que tivessem a mesma probabilidade de serem eleitos. A consequência desta legislação é que o Parlamento Basco é hoje composto por 37 mulheres e 38 homens. A decoração da sala de plenário tem uma escultura de carvalho, "Izaro", feito para a ocasião pelo escultor Nestor Bermeo Basterretxea e que evoca uma árvore, um legado da tradição basca de legislar sob as árvores no adro das igrejas. No centro da escultura está incorporado um pedaço da antiga árvore Navarra, depositária da tradição regional basca. Na constituição do Parlamento do País Basco após as eleições de 2005, foi eleita Presidente a deputada Izaskun Bilbao, do Partido Nacionalista Basco. Seu primeiro Presidente foi Juan José Pujana, a quem sucederam Jesús Eguiguren, Joseba Andoni Leizaola e Juan María Atutxa. O Parlamento nasceu após a aprovação do Estatuto de Autonomia do País Basco de 1979 e realizou sua primeira sessão em 31 de março de 1980. Composição Resultados eleitorais do dia 12 de julho de 2020 EAJ-PNV (Partido Nacionalista Basco): 31 assentos; Euskal Herria Bildu (EH Bildu): 22 assentos; Partido Socialista de Euskadi (PSE): 10 assentos; PP + Cs (Partido Popular): 5 assentos; Unión Progreso y Democracia (UPyD): 6 assento. Elkarrekin We Can (Podemos + EzAn-IU + Equo ): 6 assentos VOX : 1 assento
Парламент Страны Басков

Парламент Страны Басков (баск. Eusko Legebiltzarra) — однопалатный законодательный орган власти в Страны Басков (Испания), перед которым несёт ответственность правительство региона, также он избирает президента баскского правительства и утверждает бюджеты автономного сообщества Страны Басков. Парламент располагается в столице Страны Басков Витории-Гастейсе. История Создание Баскского парламента было предусмотрено Статутом 1936 года. После начала гражданской войны в Испании в 1936 году процесс приостановился. Баскский парламент родился после утверждения Статута автономии Страны Басков в 1979 году и провёл свою первую сессию в историческом Доме Ассамблеи Герники 31 марта 1980 года, рядом с деревом Герники, символом Баскских прав. Позже, в 1980 году, баскские парламентарии начали заседать в помещении Совета Алавы. В 1982 году у их появился собственный участок в бывшей средней школе. Символом Парламента является дубовая скульптура Нестора Бастерречеа, изображающая стилизованное дерево, что является намеком на традицию басков проводить политические собрания под деревом, как в Гернике. Состав и выборы Баскский парламент состоит из семидесяти пяти парламентариев, избираемых всеобщим голосованием взрослых по пропорциональной системе, которые представляют граждан трёх исторических территорий, составляющих автономное сообщество Страна Басков: Алава, Гипускоа и Бискайя, каждая из которых имеет одинаковое количество депутатов в парламенте (25), хотя их демографические данные сильно различаются. Это было сделано, чтобы заручиться поддержкой Алавы и Наварры, менее населённых территорий. Тем не менее, Наварра не присоединилась к автономному сообществу. Выборы проводятся с использованием закрытых списков по пропорциональной системе с местами, распределяемыми по провинциям с использованием метода Д'Ондта. Чтобы претендовать на мандаты в определённой провинции, избирательный список должны получить не менее 3 % голосов, поданных в этой провинции, включая голоса за «ничего из вышеперечисленного» и пустые бюллетени. С 1984 по 2001 год избирательный порог составлял 5 % в каждой провинции. Заседания баскского парламента проводятся как на баскском, так и на испанском языках с услугами переводчика. Текущий состав Последние выборы, состоявшиеся 12 июля 2020 года, привели к следующему распределению мест: Баскская националистическая партия (EAJ-PNV): 31 депутат (39,12 % голосов избирателей) «Единство Страны Басков» (EH Bildu): 21 депутат (27,84 % голосов избирателей) Социалистическая партия Страны Басков (PSE-EE/PSOE): 10 депутатов (13,64 % голосов избирателей) «Подемос»—«Объединённые левые» (Podemos—IU): 6 депутатов (8,03 % голосов избирателей) Народная партия + «Граждане» (PP+Cs): 6 депутатов (6,75 % голосов избирателей) «Голос» (Vox): 1 депутат (1,96 % голосов избирателей) См. также Список председателей правительства Страны Басков Примечания Ссылки Официальный сайт Баскского парламента (на баск. и исп.)
Baskiens parlament

Baskiens parlament (baskiska: Eusko Legebiltzarra, spanska: Parlamento Vasco) är den lagstiftande församlingen i den autonoma regionen Baskien i Spanien. Parlamentet har sitt säte i Gasteiz och inrättades 1980 efter återinförandet av demokrati i Spanien. Sammanlagt har parlamentet 75 ledamöter; en tredjedel vardera från de tre provinserna Araba, Bizkaia och Gipuzkoa. Fördelning av parlamentsledamöter Externa länkar Baskiens parlaments officiella hemsida (på baskiska och spanska)
Парламент Країни Басків

Парламент Країни Басків (баск. Eusko Legebiltzarra) — законодавчий орган в автономному краї Іспанії. Парламент своїми витоками сягає пізнього середньовіччя Історія Парламент створений після прийняття Статуту Герніки 1979 року після демократизації Королівства Іспанія після диктатури Франсіско Франко. З 1982 року депутати засідають на вулиці Бессеро-де-Бенгоа в місті Віторія-Гастейс. Функції 1. Законодавча влада. Існує три способи роботи: Звичайна практика: Якщо уряд представляє законопроект, Парламентське бюро розпоряджається про його публікацію, продовжує період підготовки поправок та надсилає текст до комітету, відповідального за це питання. У разі законодавчих пропозицій передусім пленарне засідання законодавчого органу має взяти до уваги такі процедури. Термінова процедура: Термінова процедура може бути ініційована на пропозицію Уряду, двох парламентських груп або 1/5 членів парламенту. Рішення щодо застосування термінової процедури приймає Парламентська рада. Якщо ви скористаєтеся терміновою процедурою, етапи звичайної процедури мають бути завершені, але всі терміни скорочені вдвічі. Децентралізована процедура: У разі використання децентралізованої процедури закони без пленарного засідання приймаються комітетами. Тому Пленум не обговорює ці закони. Закони про сфери особливої ваги не можуть бути схвалені за допомогою цієї процедури (див. ст. 116 Регламенту Баскського парламенту). 2. Затвердити бюджет. Парламент затверджує лише загальний бюджет ВАС, оскільки роботу над проектом покладено на уряд (стаття 44 статуту). Загальний бюджет Країни Басків має включати доходи та витрати на громадську діяльність. Загальні бюджети затверджуються законом, 123-126 Регламенту Парламенту. у порядку, встановленому статтями. Проект бюджету має пріоритет над іншими обов'язками законодавчого органу. Якщо поправки передбачають збільшення кредиту, то для того, щоб вони були прийняті, ці поправки повинні включати зменшення кредиту будь-якої іншої концепції. Для того, щоб поправки щодо скорочення витрат були прийняті в обробку, Уряду доведеться їх підтримати. 3. Заохочувати діяльність уряду: Парламент має такі ресурси для керівництва місією уряду: - Обговорення спільної політики: – Звичайні: ті, до яких звертається президент на першому пленарному засіданні щорічних зборів. 4. Безпосередній контроль за Урядом: для здійснення контролю за Урядом Парламент. Примітки
Ermita de la Virgen del Campo (Antoñana)

La ermita de Nuestra Señora del Campo es una ermita del siglo XIII ubicada en Antoñana, en la provincia de Álava. Contexto La ermita se encuentra situada junto al cementerio, al norte de la villa de Antoñana.​ Está dedicada a Nuestra Señora del Campo. Se reconstruyó en el año 1951, aunque quedan en su interior restos de la ermita románica del siglo XIII, como el arco del presbiterio y el ábside en forma de cascarón.​ Historia Fue restaurada en 1951. Se cita en 1699 como «Madre de Dios del Campo». En 1731 se construye el pórtico y en 1755 se hace el nuevo altar. La espadaña fue construida en 1757. Se celebran dos fiestas, una en San Prudencio y la otra en el Pilar.​ Descripción Exterior Se encuentra extramuros de la villa, a unos 200 metros del núcleo urbano, bajo el monte Hornillos y a los pies del río Sabando. Junto a la ermita se encuentra el cementerio local.​ Interior El retablo central, restaurado en 2024 con la financiación del Servicio de Restauración de Álava, y el concejo de Antoñana,​​ lo presidía una imagen sedante de la Virgen del Campo, con el Niño sentado en su rodilla izquierda. La Virgen, que últimamente se ubica en un lateral, pasa el invierno en la Iglesia de San Vicente Mártir, y de abril a octubre en la ermita.​​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Ermita de la Virgen del Campo. La Virgen del Campo. Fe y tradición en Antoñana, 8 de junio de 2020
Iglesia de San Millán (Cizúrquil)

La iglesia de San Millán es un inmueble de la localidad española de Cizúrquil, en la provincia de Guipúzcoa. Descripción El edificio se encuentra en la localidad española de Cizúrquil, perteneciente a la provincia de Guipúzcoa, en la comunidad autónoma del País Vasco.​ Se menciona como iglesia parroquial del lugar en el Diccionario histórico-geográfico-descriptivo de los pueblos, valles, partidos, alcaldías y uniones de Guipúzcoa (1862) de Pablo de Gorosábel, donde aparece descrita con las siguientes palabras: Referencias Bibliografía Gorosábel, Pablo de (1862). «Cizurquil». Diccionario histórico-geográfico-descriptivo de los pueblos, valles, partidos, alcaldías y uniones de Guipúzcoa. Tolosa: Imp. de Pedro Gurruchaga. pp. 123-125. Wikidata Q119792349.
Iglesia de San Juan Bautista (Belaunza)

La iglesia de San Juan Bautista es un inmueble de la localidad española de Belaunza, en la provincia de Guipúzcoa. Descripción El edificio se encuentra en la localidad española de Belaunza, perteneciente a la provincia de Guipúzcoa, en la comunidad autónoma del País Vasco.​ Se menciona como iglesia parroquial del lugar en el Diccionario histórico-geográfico-descriptivo de los pueblos, valles, partidos, alcaldías y uniones de Guipúzcoa (1862) de Pablo de Gorosábel, donde aparece descrita con las siguientes palabras: Referencias Bibliografía Gorosábel, Pablo de (1862). «Belaunza». Diccionario histórico-geográfico-descriptivo de los pueblos, valles, partidos, alcaldías y uniones de Guipúzcoa. Tolosa: Imp. de Pedro Gurruchaga. pp. 105-106. Wikidata Q119792349.
Iglesia de Santa Catalina (Elduayen)

La iglesia de Santa Catalina es un inmueble de la localidad española de Elduayen, en la provincia de Guipúzcoa. Descripción El edificio se encuentra en la localidad española de Elduayen, perteneciente a la provincia de Guipúzcoa, en la comunidad autónoma del País Vasco.​ Se menciona como iglesia parroquial del lugar en el Diccionario histórico-geográfico-descriptivo de los pueblos, valles, partidos, alcaldías y uniones de Guipúzcoa (1862) de Pablo de Gorosábel, donde aparece descrita con las siguientes palabras: Referencias Bibliografía Gorosábel, Pablo de (1862). «Elduayen». Diccionario histórico-geográfico-descriptivo de los pueblos, valles, partidos, alcaldías y uniones de Guipúzcoa. Tolosa: Imp. de Pedro Gurruchaga. pp. 143-145. Wikidata Q119792349.
Iglesia de San Bartolomé (Elgóibar)

La iglesia de San Bartolomé es un templo católico ubicado en la es un inmueble de la localidad guipuzcoana de Elgóibar, en el País Vasco, España. Descripción El edificio se encuentra en la localidad de Elgóibar, perteneciente a la provincia de Guipúzcoa, en la comunidad autónoma del País Vasco.​ Se menciona como iglesia parroquial del lugar en el Diccionario histórico-geográfico-descriptivo de los pueblos, valles, partidos, alcaldías y uniones de Guipúzcoa (1862) de Pablo de Gorosábel, donde aparece descrita con las siguientes palabras: Referencias Bibliografía Gorosábel, Pablo de (1862). «Elgoibar». Diccionario histórico-geográfico-descriptivo de los pueblos, valles, partidos, alcaldías y uniones de Guipúzcoa. Tolosa: Imp. de Pedro Gurruchaga. pp. 145-155. Wikidata Q119792349.