NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Zaldibia

Zaldibia è un comune spagnolo di 1 490 abitanti situato nella comunità autonoma dei Paesi Baschi. Società Evoluzione demografica Abitanti censiti Lingue e dialetti Il dialetto basco locale appartiene alla variante gipuzkoana. Nel 2016, l'80,8% della popolazione era euskaldun ("basconfona"). Amministrazione Dalla Transizione spagnola ad oggi, le persone che hanno ricoperto la carica di sindaco (in basco alkatea, in spagnolo alcalde) sono state le sueguenti: Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Zaldibia Collegamenti esterni Sito ufficiale, su zaldibia.eus. (CA) Zaldibia, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana.
Сальдивия (муниципалитет)

Сальдивия (исп. Zaldivia, баск. Zaldibia) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Гипускоа в составе автономного сообщества Страна Басков (автономное сообщество). Муниципалитет находится в составе района (комарки) Гойерри. Занимает площадь 16,43 км². Население — 1504 человека (на 2010 год). Расстояние до административного центра провинции — 41 км. История Город основан в 1615 году. Население Примечания Ссылки Официальная страница Página del municipio Zaldivia en Google Maps
Zaldibia

Zaldibia är en kommun i Spanien. Den ligger i Gipuzkoaprovinsen i den autonoma regionen Baskien i norra delen av landet, 300 km norr om huvudstaden Madrid. Antalet invånare är 1 761 (2025). Arean är 16,44 kvadratkilometer. Zaldibia gränsar till Altzaga. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Zaldibia.
Сальдівія

Сальді́вія (ісп. Zaldivia), або Сальдібія (баск. Zaldibia) — муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Країна Басків, у провінції Гіпускоа. Населення — 1525 осіб (2009). Назва Сальдівія (ісп. Zaldivia) — іспанська назва. Сальдібія (баск. Zaldibia) — баскська назва. Географія Муніципалітет розташований на відстані близько 320 км на північний схід від Мадрида, 34 км на південний захід від Сан-Себастьяна. Демографія Динаміка населення (INE ): Персоналії Анхель Сукія-Гойкоечеа (1916—2006) — кардинал, архієпископ Мадридський. Галерея Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Сальдівія Вебсторінка муніципалітету [Архівовано 30 грудня 2010 у Wayback Machine.] Сальдібія на Google Maps
Zizurkil

Zizurkil és un municipi de Guipúscoa, de la comarca de Tolosaldea. Limita amb Aduna a l'est, amb Villabona-Amasa a l'est i sud i amb Asteasu per l'oest. En la zona nord del municipi (zona boscosa que no està poblada) limita amb els termes municipals d'Andoain, Zubieta, Usurbil i Aia. A més posseeix petits enclavaments al municipi d'Aia Demografia Història Segons la tradició Zizurkil és una de les poblacions més antigues de Guipúscoa. Es tractaria doncs d'un antiquíssim llogaret de pastors que exercia el seu domini sobre una part important i extensa del territori guipuscoà. No obstant això no hi ha proves reals que aquesta tradició sigui certa. El primer esment escrita d'aquesta localitat data de 1312 quan s'aveïna a la vila de Tolosa. En 1512 els zizurkildarres van participar en la Batalla de Belate, on les tropes guipuscoanes van arrabassar a les navarreses 12 peces d'artilleria. Aquests 12 canons figuren des de llavors en el seu escut. En 1615 va comprar la seva condició de vila a la Corona desvinculant-se de la tutela de Tolosa. Administració A les eleccions al Parlament Basc de 2005 la llista més votada va ser la coalició nacionalista PNB-EA amb el 39,3% dels vots, seguit d'EHAK amb el 29% i el PSE-EE amb el 14,3%. En les passades eleccions municipals 2007, cinc van ser els partits que van presentar candidatura al municipi; EAJ-PNB, PSE-EE, EA, EB-ARALAR i PP. Aquests van ser els resultats: Eusko Alderdi Jeltzalea - Partit Nacionalista Basc : 323 vots (5 escons) Partit Socialista d'Euskadi - Euskadiko Ezkerra : 163 vots (2 escons) Eusko Alkartasuna : 122 vots (2 escons) Ezker Batua - Aralar: 83 vots (1 escó) Partit Popular : 64 vots (1 escó) D'aquesta manera, va resultar guanyadora la candidatura d'EAJ-PNB, que va fer que María Ángeles Lazkano Larrañaga fos alcaldessa de la localitat, a l'assolir el seu partit 5 escons, 3 més que les dues següents forces més votades, PSE-EE i EA. EB-ARALAR va assolir un únic escó, mentre que PP va assolir altre escó en l'ajuntament. Destacar el vot nul, que va superar a qualsevol candidatura, a l'obtenir 486 vots, que l'esquerra abertzale EAE-ANV (il·legalitzada en el municipi) reclama com seus. Personatges cèlebres Patxi Bisquert (1952-): actor Pedro María Otaño (1857-1910): escriptor en basc Referències
Zizurkil

Zizurkil (spanisch Cizúrquil) ist ein Ort und eine Gemeinde in der Provinz Gipuzkoa im spanischen Baskenland. Sie hat 2.976 Einwohner (Stand: 2025). Geografie Zizurkil liegt etwa 15 Kilometer südsüdwestlich von der Provinzhauptstadt Donostia-San Sebastián in einer Höhe von ca. 115 m. Bevölkerungsentwicklung Sehenswürdigkeiten Aemilianuskirche (Iglesia de San Millán) Michaeliskapelle Rathaus Weblinks Einzelnachweise
Zizurkil

Zizurkil (Spanish, Cizúrquil) is a town located in the province of Gipuzkoa, in the Autonomous Community of Basque Country, northern Spain. Notable people Kasilda Hernáez, republican anarchist militant who fought in the Spanish Civil War Kibu Vicuña, professional football manager References External links Official Website Information available in Spanish and Basque. ZIZURKIL in the Bernardo Estornés Lasa - Auñamendi Encyclopedia (Euskomedia Fundazioa) Information available in Spanish
Zizurkil

Zizurkil község Spanyolországban, Gipuzkoa tartományban. Zizurkil Donostia-San Sebastián, Aduna, Aia, Andoain, Villabona, Anoeta és Asteasu községekkel határos. Lakosainak száma 2976 fő (2025). Népesség A település népessége az utóbbi években az alábbiak szerint változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Zizurkil

Zizurkil è un comune spagnolo di 2 996 abitanti situato nella comunità autonoma dei Paesi Baschi. Società Evoluzione demografica Abitanti censiti Lingue e dialetti Il dialetto basco locale appartiene alla variante gipuzkoana. Nel 2018, il 60,5% della popolazione era utilizzava prevalentemente il basco, il 36,8% lo spagnolo e il 3,2% altre lingue. Fra i bambini e gli adolescenti, la percentuale di bascofoni era maggiore. Amministrazione Dalla Transizione spagnola ad oggi, le persone che hanno ricoperto la carica di sindaco (in basco alkatea, in spagnolo alcalde) sono state le sueguenti: Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Zizurkil Collegamenti esterni Sito ufficiale, su zizurkil.eus. (CA) Zizurkil, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana.
Сисуркиль

Сисуркиль (исп. Cizúrquil, баск. Zizurkil) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Гипускоа в составе автономного сообщества Страна Басков (автономное сообщество). Муниципалитет находится в составе района (комарки) Толосальдеа. Занимает площадь 15,61 км². Население — 2766 человек (на 2010 год). Расстояние до административного центра провинции — 20 км. История Город основан в 1615 году. Население Примечания Ссылки Официальная страница
Сісуркіль

Сісуркіль (баск. Zizurkil (офіційна назва), ісп. Cizúrquil) — муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Країна Басків, у провінції Гіпускоа. Населення — 2797 осіб (2009). Муніципалітет розташований на відстані близько 340 км на північний схід від Мадрида, 15 км на південний захід від Сан-Себастьяна. На території муніципалітету розташовані такі населені пункти: (дані про населення за 2009 рік) Сісуркіль: 385 осіб Ельбаррена: 2412 осіб Демографія Динаміка населення (INE ): Галерея зображень Примітки
Ataun

Ataun és un municipi de Guipúscoa (País Basc). Eleccions municipals 2007 Tres partits es van presentar com candidats a l'ajuntament; La candidatura independent "Herrigintza", PSE-EE i PP. Els resultats van ser aquests: Herrigintza (independents): 604 vots (9 escons) Partit Socialista d'Euskadi - Euskadiko Ezkerra: 2 vots (0 escons) Partit Popular: 2 vots (0 escons) Això va fer que l'alcalde del municipi fos Bittor Oroz Izagirre, per part del partit independent "Herrigintza", que assolí la majoria absoluta amb totes 9 regidories. Cal destacar que ni PSE-EE ni PP van obtenir cap regidoria, a causa del fet que ambdues candidatures van obtenir solament 2 vots. Destacar l'enorme suport a la candidatura abertzale il·legalitzada prèviament EAE-ANV, en ser el vot nul de 473 vots. Situació Ataun és un municipi muntanyenc, limitant amb Navarra. Es troba entre les pastures d'Aralar i la zona industrial de Goierri. La baixada dels Jentiles Cada any, al novembre, es realitza la "Baixada dels Jentiles", processó basada en les llegendes i la història del lloc, i en Jentilbaratza, resta medieval del castell navarrès. Distribució urbanística Està dividit en tres barris principals: San Martín, San Gregorio i Aia. Té dos frontons, i en el municipi es troba el Centre d'Iniciació a la Naturalesa de Lizarrusti. L'església posseeix un orgue barroc del segle xviii. Per Ataun transcorria una de les branques del Camí de Sant Jaume. José Miguel de Barandiarán A Ataun li correspon l'honor de ser el bressol d'un dels més insignes antropòlegs bascos, José Miguel Barandiarán. Referències Enllaços externs Ajuntament d'Ataun/Ataungo Udala Arxivat 2007-11-06 a Wayback Machine. Jose Miguel de Barandiaran Fundazioa/Fundació Arxivat 2018-12-11 a Wayback Machine. Ataun a Google Maps
Ataun

Ataun (baskisch und offiziell; spanisch Atáun) ist eine Gemeinde (Municipio) in der Provinz Gipuzkoa im spanischen Baskenland. Sie hat 1.714 Einwohner (Stand: 2025). Die Gemeinde besteht aus den Kirchspielen San Martin, San Gregorio und Aia. Geografie Ataun liegt etwa 55 Kilometer südöstlich von Bilbao und 45 Kilometer südsüdwestlich von der Provinzhauptstadt Donostia-San Sebastián in einer Höhe von ca. 230 m. Bevölkerungsentwicklung Sehenswürdigkeiten Isabellenkirche in Aia Gregoriuskirche Martinskirche Rathaus Persönlichkeiten José Miguel de Barandiarán (1889–1991), Priester, Anthropologe und Archäologe Juan Carlos Yoldi (* 1963), Anwalt und Politiker, ehemaliges ETA-Mitglied Dionisio Galparsoro (* 1978), Radrennfahrer Weblinks Einzelnachweise
Ataun

Ataun is a town located at the foot of the Aralar Range in the Goierri region of the province of Gipuzkoa, in the autonomous community of the Basque Country, in the north of Spain. The town consists of three major parishes - San Martin, San Gregorio and Aia - along with several other minor boroughs. Notable of Ataun Jose Migel Barandiaran, anthropologist, ethnographer and priest References External links Official Website (in Basque and Spanish) ATAUN in the Bernardo Estornés Lasa - Auñamendi Encyclopedia (Euskomedia Fundazioa) (in Spanish)
Ataun

Ataun est une commune du Guipuscoa dans la communauté autonome du Pays basque en Espagne. Toponyme Selon Koldo Mitxelena dans son livre Apellidos Vascos, la signification étymologique d'Ataun serait lieu de la porte ou du défilé. Selon son hypothèse, le premier terme du mot serait ata (variante de ate signifiant « porte ») ou de ataka (« passage étroit ») et le second -un(e) (lieu de). Elle est assez plausible avec la configuration de la ville d'Ataun qui est située dans une longue et étroite vallée et qui est réputée dans le Guipuscoa pour être le village le plus long de toute la province. Cette vallée semble aussi avoir été utilisée depuis l'époque romaine comme voie de communication entre la vallée du fleuve d'Oria et la zone de l'actuelle Navarre, autre raison possible pour que son nom soit associé au mot ate (porte ou passage). Julio Caro Baroja pense qu'Ataun pourrait avoir surgi comme une variante du suffixe -ano → aun. Atano (nom propre basque existant) → Ataun. Dans ce cas, nous pourrions être face à un anthroponyme en relation avec le nom propre Ata (en rapport avec aita signifiant père en basque) et suffixe dérivé du latin -anum et comme tant de toponymes du Pays basque, en rapport avec un ancien fundus romain. On pense que l'ancien nom de la localité (au XIIIe siècle) a pu être Athagun ou Athavit, mais on n'a pas de certitude. Ultérieurement il y a eu des hésitations pour l'écriture du nom de cette localité, pour les diverses formes d'accentuation. Ainsi, selon l'INE, durant le XIXe siècle, les formes officielles furent Atáun et Ataún mais depuis 1897 au moins, elle s'écrit Ataun. La descente des Jentilak Chaque année, en novembre, on réalise la descente des Jentilak, procession fondée sur une légende, sur l'histoire des lieux ainsi que sur le Jentilbaratza (jardin des Gentils), restes médiévaux du château navarrais. Distribution urbaine Ataun a été divisé en trois quartiers principaux : Saint-Martin, Saint-Grégoire et Aia. Ils possèdent deux frontons, et dans la ville se trouve le centre d'initiation à la nature de Lizarrusti. L'église possède un orgue baroque du XVIIIe siècle. L'une des branches du chemin de Saint-Jacques passait par ce village. Personnalités José Miguel de Barandiarán Ayerbe (1889-1991) : il est considéré comme le principal anthropologue basque. Notes et références Voir aussi Menhir de Saltarri Sources (es) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en espagnol intitulé « Ataun » (voir la liste des auteurs). Liens externes (es + eu) Site de la mairie d'Ataun Fondation Jose Miguel de Barandiaran Ataun sur Google Maps Portail de la com. autonome du Pays basque Portail du Pays basque
Ataun

Ataun település Spanyolországban, Gipuzkoa tartományban. Ataun Lazkao, Idiazabal, Alsasua, Urdiain, Iturmendi, Bakaiku, Etxarri Aranatz és Zaldibia községekkel határos. Lakosainak száma 1714 fő (2025). Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Ataun

Ataun è un comune spagnolo di 1 557 abitanti situato nella comunità autonoma dei Paesi Baschi. Tra i nati a Ataun, attualmente i più conosciuti sono il capitano Jon Olano e l'antropologo José Miguel de Barandiarán Ayerbe. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Ataun Collegamenti esterni Sito ufficiale, su ataun.eus. (CA) Ataun, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana.
Атаун

Атаун (исп. Ataun) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Гипускоа в составе автономного сообщества Страна Басков (автономное сообщество). Муниципалитет находится в составе района (комарки) Гойерри. Занимает площадь 58,73 км². Население — 1670 человек (на 2010 год). Расстояние до административного центра провинции — 45 км. История Город основан в 1615 году. Население Примечания Ссылки Официальная страница Ayuntamiento de Ataun/Ataungo Udala Jose Miguel de Barandiaran Fundazioa/Fundación Ataun en Google Maps
Атаун

Атаун (баск. Ataun, ісп. Ataun) — муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Країна Басків, у провінції Гіпускоа. Населення — 1671 особа (2009). Муніципалітет розташований на відстані близько 310 км на північний схід від Мадрида, 38 км на південь від Сан-Себастьяна. На території муніципалітету розташовані такі населені пункти: (дані про населення за 2009 рік) Ая: 118 осіб Сан-Грегоріо: 384 особи Сан-Мартін: 1169 осіб Демографія Динаміка населення (INE ): Галерея зображень Примітки Посилання Муніципальна рада [Архівовано 6 листопада 2007 у Wayback Machine.] Атаун на Google Maps
Beotibar

Beotibar is a locality near Tolosa in the Gipuzkoa province of northern Spain, in the northeastern part of the autonomous community of the Basque Country. That province is bordered by the provinces of Biscay and Álava, the Autonomous Community of Navarre, the French department of Pyrénées-Atlantiques, and the Bay of Biscay. Beotibar is renowned in Basque history as the site of the battle on 19 September 1321 in which Guipuzcoans defeated the Navarrese. Essentially, the battle was the result of the very complicated geopolitical forces at work in the Middle Ages that went into shaping what one day would become Spain. In 1016 boundaries had been drawn between Navarre and Castile; these boundaries made what would now be the Basque Country part of Navarre. This lasted until Guipuzcoa, Alava, and Vizcaya broke away from that kingdom amid a difficult political situation and became integrated into Castile under a treaty in 1200. The battle of Beotibar was fought to defeat attempts by the Navarrese to take back Guipuzcoa and reincorporate it. Part of the lore connected with the battle is the courage shown by the Loyola brothers, ancestors of Ignatius of Loyola, founder of the Society of Jesus, known as the Jesuits. There exists a description of the battle of Beotibar by Juan Zaldibia in his book Suma de las cosas cantábricas y guipuzcoana as well as an old Basque song that recalls the victory. External links Song of the Battle of Beotibar
Hotel Marqués de Riscal

Das Hotel Marqués de Riscal befindet sich im 1000-Seelen-Weindorf Elciego, in der spanischen Provinz Álava. Es bildet den Kern der „Stadt des Weines“, die von dem seit 1858 existierenden Weingut Herederos del Marqués de Riscal im Jahre 2000 in Angriff genommen und vom Architekten Frank O. Gehry entworfen wurde. In dieser befindet sich auch der erste Weinkeller „La Catedral“ in dem Weinflaschen aller Jahrgänge seit 1862 bis heute aufbewahrt werden. Das Hotel wurde im Oktober 2006 mit einem Besuch des spanischen Königs Juan Carlos I. feierlich eröffnet. Für die Entstehung des Hotels schwebte dem Weingut ein modernes Gebäude vor, das starke Emotionen hervorrufen würde. Um diese Wirkung zu erzielen, wurde Frank O. Gehry ausgewählt. Bei einem Glas Wein aus dem Jahr 1929 (dem Geburtsjahr des Architekten) stellte das Team die Idee für das Projekt vor. Herrn Gehry reizte die Herausforderung, ein Hotel im Herzen eines Weinkellers zu entwerfen – so etwas hatte er noch nie gemacht. Das Hotel umfasst zwei Restaurants (das Bistro 1860 und das Spa), eine Dachlounge mit Blick auf das Dorf Elciego, eine Weinbar, ein Weingeschäft, Tagungs- und Bankettbereiche sowie 43 Zimmer und 10 Suiten in zwei Gebäudeteilen (dem Gehry-Flügel und dem Spa-Flügel), die durch eine glasüberdachte Brücke verbunden sind. Wie in Gehrys erster Arbeit in Spanien, dem Guggenheim-Museum in Bilbao, die 130 Kilometer entfernt liegt, ist auch das Hotel mit Titan und Edelstahl verkleidet. Dabei integrierte der Architekt allerdings die Farben des Weingutes: Rosa, wie roter Wein, Gold, wie das Netz um die Flaschen von Marqués de Riscal Reserva und Silber, wie die Flaschenkapseln. Das Hotel wird von dem US-amerikanischen Hotelunternehmen Marriott International betrieben, gegenwärtig (im Jahr 2019) von dessen neuer Sparte Marriott Bonvoy. Weblinks Hotelvideo Einzelnachweise
Marqués de Riscal Hotel

The Marqués de Riscal Hotel, also known as the Marqués de Riscal Vineyard Hotel, is a luxury hotel located in the wineries of Bodegas Marqués de Riscal, Elciego, Spain. It is part of The Luxury Collection. The hotel was designed by Frank Gehry using methods previously employed in the Guggenheim Museum Bilbao. It was built by Ferrovial. See also List of works by Frank Gehry References
Hotel Marqués de Riscal

El Hotel Marqués de Riscal, también conocido como Hotel Viñedo Marqués de Riscal, es un hotel de lujo ubicado en las Bodegas Marqués de Riscal, en Elciego, España. Forma parte de la línea The Luxury Collection de Marriott International.​​ Abrió sus puertas el 1 de septiembre de 2006, aunque su acto de inauguración oficial se produjo el 10 de octubre de ese mismo año, en presencia del rey Juan Carlos I y varios representantes políticos.​​ Fue diseñado por el arquitecto canadiense Frank Gehry utilizando métodos previamente empleados en el Museo Guggenheim Bilbao. Fue construido por Ferrovial.​​ Referencias
Marqués de Riscal Szálloda

A Marqués de Riscal Szálloda (nevének jelentése: Riscal őrgrófja) egy különleges kinézetű luxushotel az észak-spanyolországi Elciego településen. A Marriott International lánc tagja. Története A szállodát Frank Gehry tervezte, az építési munkákat 2003 és 2006 között a Ferrovial Agroman cég végezte 16 millió eurós költségvetésből. Az összes beépített terület elérte a 2000 m²-t. Mivel a területen a föld alatt régi borospincék húzódnak, ezért az építést nehezítette, hogy nem használhattak például nagy tömegű darukat. Az elkészült épületet 2006. október 10-én adtak át. Leírás A szálloda a baszkföldi Araba tartományban található Elciego település déli részén található. A Vinos de los Herederos del Marqués de Riscal, azaz „Riscal őrgrófjának örököseinek borai” nevű borbirtokhoz tartozó modern épület éles kontrasztban áll a pincészet 1858-ban Ricardo Bellsolá tervei alapján épült központjával. A például bőrt, juharfát és márványt használó belső díszítéseket is Gehry tervezte, felhasználva többek között Alvar Aalto dizájnelemeit is. A tetőt hatalmas, szabálytalan alakban meggyűrt szalagokhoz hasonló, titánból és acélból készült fémlemezek borítják, a falak elrendezése ugyancsak aszimmetrikus. A szállodában 43 lakóhelyiség található, amelyek közül 10 külön lakosztálynak számít. Ezek a szobák, amelyek között nincs két egyforma, összesen két épületrészbe vannak szétosztva, a két részt pedig egy látványos függőfolyosó köti össze. A szállodához tartozik Michelin-csillagos étterem, bisztró, vinotéka, százfős konferenciaterem, szépségszalon, valamint egy könyvtárral és kandallóval rendelkező VIP-szalon is. Utóbbihoz egy kilátó is tartozik, ahonnan Baszkföld és La Rioja autonóm közösség tájai is látszanak. A látogatók kipróbálhatják az úgynevezett vinoterápiát is. Képek Jegyzetek
Hotel Marqués de Riscal

L'Hotel Marqués de Riscal, chiamato anche Hotel Marqués de Riscal Vineyard, è un edificio che ospita un albergo situato a Elciego, in Spagna. Progettato da Frank Gehry e costruito dalla società di costruzioni Ferrovial, esteticamente e strutturalmente l'hotel è stato realizzato usando lo stesso stile e metodologia del Guggenheim Museum Bilbao. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Hotel Marqués de Riscal Collegamenti esterni Sito ufficiale, su marquesderiscal.com. Hotel Marqués de Riscal, su archINFORM. (EN) Hotel Marqués de Riscal, su Structurae.
Lizartza

Lizartza és un municipi de Guipúscoa, de la comarca del Tolosaldea. Etimologia El nom significa etimològicament lloc amb abundants freixes, del basc lizar (freixe) i -tza o -za' un sufix que indica abundància. Lizartza no s'ha de confondre amb Lizarra, que és el nom basc de la localitat navarresa d'Estella. Els seus habitants reben el nom de lizartzarres. Geografia Lizarza està situat al centre-est de Guipúscoa. El seu terme municipal és travessat de sud a nord pel riu Araxes, afluent del riu Oria. La localitat de Lizarza se situa en el fons de la vall de l'Araxes. La zona est del terme municipal és més muntanyenca i culmina en el munti Otsabio de gairebé 800 metres d'altitud. Barris Basaizaldea, Ermitalde, Elizondo, Elbarren, Iturralde, Larzabal i Leizialdea. Localitats limítrofes Limita al nord amb els municipis de Leaburu i Gaztelu. A l'est amb Gaztelu i Orexa. Al sud limita amb la vall navarrès d'Araiz, un petit enclavament de Gaztelu i l'enclavament de Bedaio pertanyent a Tolosa. Per l'oest limita amb el municipi de Altzo. Lizartza posseïx tres petits exclavaments del seu terme municipal: Anakar està situat lleugerament a l'oest de la part principal del terme municipal i limita a nord i sud respectivament amb Gaztelu i Orexa. Orunbe limita amb Araiz (Navarra), Orella i amb els enclavaments d'Uli de Gaztelu i Zotzune d'Orexa. Uli limita amb el municipi navarrès d'Areso, amb Berastegi i amb l'enclavament d'Uli-Gaztelu. Demografia Administració Referències Enllaços externs Ajuntament de Lizartza Article de Gara sobre el reportatge de la revista Time Arxivat 2011-12-04 a Wayback Machine.
Lizartza

Lizartza (spanisch Lizarza) ist ein Ort und eine Gemeinde (Municipio) in der Provinz Gipuzkoa im spanischen Baskenland. Sie hat 672 Einwohner (Stand: 2025). Geografie Lizartza liegt etwa 22 Kilometer südsüdwestlich von der Provinzhauptstadt Donostia-San Sebastián in einer Höhe von ca. 135 m. Bevölkerungsentwicklung Sehenswürdigkeiten Katharinenkirche (Iglesia de Santa Catalina) Persönlichkeiten Roberto Bertol (1917–1990), Fußballspieler Weblinks Einzelnachweise