NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dalen Hotel

Dalen Hotel er et «eventyrhotel», som ligger i byen Dalen i Tokke kommune i Telemark, Norge. Hotellet blev opført i 1894 i en overdådig, romantisk stil med dragehoveder, tårne og spir, altaner, fremspring, karnapper og gesimser. Hotellet blev restaureret efter mange års forfald og genåbnede i 1992 med 38 værelser. Historie Turiststrømmen til Dalen var stor allerede i 1800-tallet på grund af tilblivelsen af Telemarkskanalen, men Dalen manglede et luksushotel for de rige og prominente gæster. Med inspiration fra blandt andet stavkirkerne og fra vikingetiden blev hotellet opført i 1894. Hotellet blev kendt over hele Europa, og først og fremmest det engelske aristokrati kom snart hertil. Kong Oscar II af Sverige var gæst her, det samme var kejser Wilhelm af Tyskland og kong Leopold af Belgien. Også Norges egen kong Haakon VII og dronning Maud med daværende kronprins Olav kom som gæster på hotellet. Under 2. Verdenskrig beslaglagde tyskerne hotellet, og interiør blev fjernet, mens bygningerne forfaldt. En lokal præst, Aage Samuelsen, havde tro på en fremtid for hotellet efter krigen. Han købte det, men det lykkedes ham aldrig at få rejst kapital til restaurering af bygningerne. Hans anstrengelser skabte dog så meget opmærksomhed og PR for hotellet, at der i sidste halvdel af 1980'erne blev igangsat en restaurering, og i 1992 genåbnede bygningen atter som hotel. Tildelt pris Hotellet fik i 2000 hædersbevisningen Europa Nostra-prisen for bevaring af hotellet som et unikt kulturminde. Links Hotellets hjemmeside Eksterne henvisninger
Dalen Hotel

L'Hotel Dalen è un albergo storico ubicato a Dalen: è uno dei più grandi edifici in legno della Norvegia nonché, in passato, luogo di villeggiatura dei reali europei. Storia A seguito del prolungamento del canale Telemark fino al lago Bandak, Dalen divenne punto terminale del canale e ciò comporto l'aumento dei flussi turistici nella cittadina. Per soddisfare le esigenze dei visitatori, Hans Larsen, un uomo d'affari di Skien, insieme a due mercanti, Lars Rød e Anton Hansen, decise di costruire un albergo di lusso: gli uomini incaricarono un architetto locale, Haldor Børve, di progettare l'edificio . Inaugurato nel 1894, l'hotel ospitò anche reali da tutta Europa, come Oscar II di Svezia, Guglielmo II di Germania, Leopoldo II del Belgio, Haakon VII di Norvegia e la sua famiglia e diversi membri dell'aristocrazia britannica. Durante l'occupazione tedesca della Norvegia nella seconda guerra mondiale, l'hotel Dalen fu utilizzato come rifugio per gli ufficiali tedeschi. Successivamente la maggior parte degli interni vennero venduti e l'edificio canne in rovina, anche a causa di una mancata corretta manutenzione. Dopo la guerra venne acquistato dal cantante Aage Samuelsen, il quale voleva riportare l'albergo all'antico splendore: tuttavia non riuscì nell'intento anche se diede alla struttura un notevole impatto mediatico. I lavori di restauro iniziarono alla fine degli anni 1980, per essere riaperto nel 1999. Nel 2000 ricevette il premio Europa Nostra. Descrizione L'hotel è situato nella parte orientale di Dalen, sulle rive del lago Bandak: progettato dall'architetto Haldor Børve, ha lo stile di uno chalet svizzero con elementi tipici del romanticismo e Dragestil. Interamente in legno, è adornato con cornici, torrette, guglie e sculture con temi di mitologia norrena come teste di draghi che sporgono dai frontoni. L'edificio ha una pianta simmetrica, per un'estensione di 4 500 m² su due livelli, eccetto nella parte centrale e le due torri laterali che hanno tre piani. Il centro dell'edificio è dominato da una grande sala che si estende in altezza per tutti e tre i piani. La facciata, i salotti, la sala da pranzo e l'atrio principale sono quasi simili a come lo erano al momento del completamento dell'edificio nel 1894, comprese le vetrate originali nel lucernario della hall, importate da Berlino. Anche le 42 camere sono rimaste negli arredamenti molto simili a quelle del 1894, tuttavia i bagni sono stati rinnovati nel 2004 per soddisfare gli standard moderni. L'hotel è circondato da 30 000 m² di giardino che di estendono verso il lago Bandak ad est. I proprietari dell'albergo gestisco un servizio di traghetti lungo il canale Telemark che durante la stagione estiva effettuano servizio viaggiatori tra Skien e Dalen sulle navi storiche MS Henrik Ibsen e MS Victoria. L'albergo è raggiungibile anche dalla fylkesvei 38 e 45. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Dalen Hotel Collegamenti esterni Sito ufficiale, su dalenhotel.no.
Veierland

Veierland er en ø som ligger i Nøtterøy kommune i Vestfold og Telemark fylke i Norge. Frem til 1. januar 1965 tilhørte øen Stokke kommune, men blev overført til Nøtterøy kommune efter de fastboendes eget ønske. Der er en fastboende befolkning på ca. 150 mennesker, fordelt på ca. 60 helårsboliger. Der er ca. 450 ferieboliger og hytter på øen. Pr. 1. januar 2012 var det registreret 158 fastboende på øen Veierland har et areal er på cirka 4,4 kvadratkilometer. Øen ligger ved Tønsbergfjorden, midt mellem Nøtterøy, Tjøme, Stokke og Sandefjord. Øen har færgeforbindelse med Tenvik på Nøtterøy og Engø ved Sandefjord. Veierland skole havde i 2011 8 elever. Kirken er fra 1905. Øen har en aktiv velforening, med eget Velhus fra 1956. Forfatteren Jens Bjørneboe boede på Veierland i knap et år før han tog sit eget liv 9. maj 1976. Bjørneboe købte et hus af Ole Paus. Paus skrev sangen Veierland om sit ophold på øen (den findes på pladen Stjerner i rennesteinen). En anden kendt forfatter knyttet til øen er Karin Bang (Brynildsen) som har skrevet tre historiske romaner med motiv fra hvalfangermiljøet på Veierland. Der kalder hun øen for Jutøy. Karin Bang var gift med forfatteren Aasmund Brynildsen. Edvard Munch tilbragte sommeren 1887 (og sandsynligvis 1888) på øen. Rallykøreren og forfatteren Greta Molander boede her i 1960'erne. Eksterne kilder/henvisninger Veierlendingen Arkiveret 18. januar 2019 hos Wayback Machine Veierland vel
Veierland

Veierland est une île sans voitures située dans l'ancienne municipalité de Nøtterøy en Norvège, maintenant municipalité de Færder. Un service de ferry assure la liaison de l'île avec l'île de Nøtterøy Toponymie La forme nordique du nom était à l'origine Vájir, le pluriel de vá (en référence aux entrées étroites et profondes sur la partie sud de l'île). Le dernier élément "land" ("terre"), est un ajout ultérieur. Géographie L'île de Veierland est située à l'embouchure du Fjord d'Oslo, à environ 100 kilomètres au sud-ouest d'Oslo. L'île a une superficie de 4,4 kilomètres carrés, pour une population de 150 habitants en 2015. Sur l'île, il y a des chevaux, des moutons, des porcs et des poulets. Dans la forêt, on peut rencontrer des écureuils, blaireaux, chevreuils, renards, martres et même l'orignal de temps en temps. Sur les îlots et rochers dans la mer, on peut parfois voir des phoques. L’île est en outre redoutée pour son nombre important de tiques, pouvant transmettre la maladie de Lyme. Histoire Le peuplement de l'île semble remonter au moins à l'âge du Bronze, la présence sur l'île d'un tumulus de cette époque le montre clairement. Les plus anciennes fermes de l'île sont mentionnées dans les sources écrites du Moyen Age. Dans les années 1900, l'île comptait une population de 300 à 400 personnes, puis elle a diminué pour atteindre 100 habitants. Aujourd'hui, la population atteint 150 habitants. L’écrivain Jens Bjørneboe passa ses dernières années à Veierland de 1974 à 1976, avant de s’y suicider le 9 mai 1976. Centres d'intérêt L'île dispose d'un bureau de poste, d'une église, d'une école, d'une bibliothèque et d'un golf à six trous, ainsi que deux restaurants ouverts l'été. Transports Un ferry (avec de 9 à 17 départs quotidiens) relie Veierland et Tenvik à Nøtterøy, mais il y a aussi des vols quotidiens vers Sandefjord, pour une durée comprise entre 10 et 15 minutes. Veierland est sans voiture, mais les résidents sont autorisés à avoir un cyclomoteur ou un tracteur. Il n'y a pas d'asphalte sur l'île, seulement des chemins de terre et des sentiers forestiers. Notes et références Voir aussi Liste des îles de Norvège Liste des îles sans voitures Portail de la Norvège Portail des îles
Veierland

Veierland är en norsk ö som tillhör Færders kommun i Vestfold fylke. Fram till 1 januari 1965 tillhörde ön Stokke kommun, därefter fram till 1 januari 2018 tillhörde ön Nøtterøy kommun. Ön har en fastboende befolkning på cirka 140 människor. Öns areal är på cirka 4,4 kvadratkilometer. Veierland är mest känd som en semesterö med sina cirka 400 stugor. Ön ligger vid Tønsbergfjorden, mitt emellan Nøtterøy, Tjøme, Stokke och Sandefjord. Ön har färjeförbindelse med Tenvik på Nøtterøy och Engø vid Sandefjord. Författaren Jens Bjørneboe bodde ett tag på Veierland. En annan känd författare knuten till ön är Karin Bang som har skrivit två historiska romaner med motiv från valfångstmiljöer på Veierland. I sina romaner kallar hon ön för Jutøy. Veierland är också ett norskt efternamn. 14 november 2005 var det 26 personer i Norge som hade det som efternamn.
Heliport Værøy

Heliport Værøy – heliport położony w Røssnesvågen, na wyspie Værøy, w północnej Norwegii. Został otwarty w 1997 roku. Połączenia śmigłowcowe są wykonywane przez linię lotniczą Lufttransport. Linie lotnicze i połączenia Przypisy Bibliografia Avinor
Forsvarets forskningsinstitutt

Forsvarets forskningsinstitutt (FFI), deutsch Norwegisches Verteidigungs­forschungs­institut, ist die nationale Forschungs­einrichtung Norwegens. Sitz ist Kjeller, knapp 20 km östlich der Hauptstadt Oslo. Aufgaben Das FFI ist bezüglich Forschung für die Verteidigung die wichtigste Einrichtung des Landes. Es dient dem norwegischen Verteidigungs­ministerium Forsvars­departementet sowie den Streitkräften Forsvaret als Hauptberater in Sachen Wissenschaft und Technik. Zweck ist die Sicherstellung und die kontinuierliche Stärkung der Landes- und Bündnis­verteidigung sowie der Fähigkeit für internationale Hilfs- und Sicherungs­aufgaben. Dazu arbeitet es mit nationalen und internationalen wissenschaftlichen Instituten und der Industrie zusammen. Geschichte Gegründet wurde das FFI kurz nach dem Zweiten Weltkrieg und dem Ende der deutschen Besatzung Norwegens. Beteiligt am Aufbau des FFI waren norwegische Wissenschaftler und Ingenieure, die während des Krieges im Exil im Vereinigten Königreich gewirkt hatten und nun in ihr Heimatland zurückgekehrt waren. Einer von ihnen war Fredrik Møller, der erster Direktor des FFI wurde und dies bis 1957 blieb. Weblinks Webpräsenz (englisch und norwegisch). FFI Norway im Crypto Museum (englisch). Einzelnachweise
Norwegian Defence Research Establishment

The Norwegian Defence Research Establishment (Forsvarets forskningsinstitutt – FFI) is a research institute that conducts research and development on behalf of the Norwegian Armed Forces and provides expert advice to political and military defence leaders. In particular, its task is to keep track of advances in the fields of science and military technology which might affect the assumptions on which Norwegian security policy and/or defence planning is based. History The institute was established in 1946. Its roots lie in Norwegian participation in British scientific research during the Second World War (see Allied technological cooperation during World War II). Many Norwegian scientists and technologists took part during the period when Germany occupied Norway between 1940 and 1945. FFI has 714 employees, of which approximately 360 are scientists and engineers. The main location of the institute is at Kjeller near Lillestrøm, 20 km east of the country's capital Oslo. The Kjeller area is a hub of research activity in south eastern Norway, with a total of some 2,400 people working at a variety of research establishments, colleges and university departments. Part of the institute's Maritime Systems Division is situated in the coastal city of Horten, southwest of Oslo on the western side of the Oslofjord. Horten is known as the country's MEMS capital, and is also a centre of electronics and naval research and industry. In way of concrete technology products, FFI is known for, among other things: The development of a range of computers in the early 1960s which eventually led to the creation of Norsk Data as well as Kongsberg Våpenfabrikk (KV)'s Computer Division: LYDIA (1962); SAM; SAM2. Beginning in 1973, NDRE was an early researcher of TCP/IP in Europe, based on a connection to SATNET through NORSAR, along with Peter Kirstein's group at University College London and RSRE in Britain. The development, with KV's Division of Guided Weapons, of the Penguin anti-ship missile The development of the Radar Imager for Mars' Subsurface Experiment (RIMFAX), an instrument aboard the Mars 2020 Perseverance rover that is a ground-penetrating radar designed to provide centimeter-scale resolution of the geologic structure of the planet subsurface. Researchers Brynjar Lia Torleiv Maseng Thomas Hegghammer Svein-Erik Hamran Former researchers Fredrik Møller John Kristen Skogan Pål Spilling Ernst Sejersted Selmer See also Norwegian Institute of International Affairs References External links Official website (in Norwegian) Official website (in English)
Forsvarets forskningsinstitutt

Forsvarets forskningsinstitutt (FFI) är Norges försvarsforskningsinstitut. Huvuddelen av FFI finns i Kjeller 25 km utanför Oslo. Vid utgången av år 2006 hade FFI 634 anställda, varav 439 forskningspersonal. Sedan 2004 är FFI organiserat i fem forskningsavdelningar: Analys (Analyse) Ledningssystem (Leiingssystem) Mark- och luftsystem (Land- og luftsystem) Marina system (Maritime system) Skydd (Beskyttelse) FFI grundades efter ett beslut i Stortinget 11 april 1946, och uppbyggnaden leddes av forskare som hade varit verksamma i Storbritannien under andra världskriget. Verksamheten vid FFI har stora likheter med den som i Sverige bedrivs vid Totalförsvarets forskningsinstitut (FOI). Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från norska Wikipedia (bokmål/riksmål), 13 april 2019. Externa länkar FFI:s webbplats
FFI

Інститут оборонних досліджень (Forsvarets forskningsinstitutt – FFI) — норвезька установа оборонних досліджень. Опис FFI було створено 1946 року. Загальна кількість персоналу налічувала 714 осіб, з них 360 науковців та інженерів. Основна будівля інституту розташована у Х'єллері (норв. Kjeller) поблизу м. Ліллестрем у Норвегії, в 25 км на північний схід від Осло. FFI проводить наукові дослідження в інтересах збройних сил Норвегії та надає експертні поради військово-політичному керівництву країни. Зокрема, його завдання полягає в тому, щоб відслідковувати досягнення в галузі науки та військових технологій, які можуть вплинути на вихідні засади, на яких базується норвезька політика безпеки та оборонне планування. Відповідні результати публікуються у періодичних звітах FFI. Підрозділ інституту військово-морського спрямування (англ. Maritime Systems Division) розташований на території колишньої військово-морської бази Карлюгансверн (норв. Karljohansvern) у Гортені. Розробки Розвиток цілого ряду комп'ютерів на початку 1960-х років, що врешті-решт призвело до створення Norsk Data, а також комп'ютерного відділу Kongsberg Våpenfabrikk Розроба разом з Kongsberg Defence & Aerospace протикорабельної ракети «Пінгвін» Розробка радара підповерхневої локації для досліджень Марса з сантиметровим розрізненням та вивчення геологічної структури («Radar Imager for Mars' Subsurface Exploration (RIMFAX)»). Встановлений на марсохід NASA «Персевіренс» (англ. Perseverance) у 2020 р. Інтеграція технології доповненої реальності у бронетехніку сухопутних військ Директори інституту Фредрік Меллер (1946—1957) Фінн Лієд (1957—1983) Erik Klippenberg (1983 — 31 березня 1993) Nils Holme (1 квітня 1993 — 30 листопада 2001) Paul Narum (1 грудня 2001 — 5 травня 2012) Юн-Мікал Стердал (з травня 2012) Дослідники Brynjar Lia Torleiv Maseng Thomas Hegghammer Einar Østevold Колишні дослідники Фредрік Меллер Юн Крістен Скуґан Пол Спіллінґ Примітки Посилання Офіційний сайт
Alvøen

Alvøen or Alvøy is a manor house located on a historic industrial site in the Laksevåg borough of the city of Bergen in Vestland county, Norway. Alvøen Manor was once one of the grander private homes in Bergen. History Alvøen is the site one of Norway's oldest industrial communities and one of the best preserved industrial locations. In 1626, King Christian IV of Denmark granted the right to establish a gunpowder mill on the site. The mill was destroyed by fire in 1733, but rebuilt. Didrich Jansen Fasmer (1706-1770) improved it and built another gun mill in the 1760s. Towards the end of the 1700s, Alvøen became an industrial site with working houses attached to the factories. Later it started production of saltpeter, linseed oil and paper. Hendrik Jansen Fasmer (1766-1836) founded the paper mill during 1797. In 1858, Hendrik Fasmer (1835–1930) built a new papermill in Alvøen and from the late 1800s the production was concentrated on finer grades in different blends of cloths and cellulose. Alvøens Papirfabrik A/S manufacturing paper in Alvøen until stopped production in 1981. At that time, it was the oldest paper mill in the country. The specialty was finer paper for documents and from 1908, supplier of paper for Norwegian banknotes. Alvøen Manor was the main residence of the owners of the paper factory of Alvøen. Alvøen Manor was originally built as a countryside retreat for members of the Fasmer family in 1797. Eventually the rococo main building was surrounded by several gardens. Alvøen Manor and the factory were opened as a museum (Alvøen Hovedbygning) in 1983, as a branch of the West Norway Museum of Decorative Art. It is now managed by the Bergen City Museum. The site includes Alvøen Manor together with some forty worker cottages and production buildings dating from the 1800s. Alvøen lies at the Vatlestraumen strait, west of Bergen, where the cargo ship Rocknes hit an underwater rock and capsized in January 2004. The wreckage was towed to Alvøen, stabilised and partly examined, before being taken to the CCB base at Ågotnes in Sotra for further examination and recovery. Interior of Alvøen manor See also Battle of Alvøen Alvøyna, the similarly-named island in nearby Øygarden Municipality in Vestland county, Norway. References External links Alvøen Hovedbygning website Bergen City Museum Official website
Alvøen

Alvøen ou Alvøy est le nom d'une ferme et d'un lieu situé dans le quartier de Laksevåg dans la ville de Bergen, en Norvège. L'usine Alvøens Papirfabrik a fabriqué à Alvøen du papier depuis 1797, mais cette Usine à papier a définitivement arrêté sa production en 1981. C'était la plus ancienne papeterie du pays. L'usine ainsi que la demeure du directeur furent transformées en musées que l'on peut désormais visiter depuis 1983. Ce musée constitue une branche du Musée d'art décoratif de l'ouest de la Norvège. Alvøen s'ouvre sur le détroit de Vatlestraumen, à l'ouest de Bergen, là où le navire cargo "Rocknes" heurta un rocher sous-marin et chavira en janvier 2004. L'épave fut remorquée vers Alvøen, stabilisée et partiellement examinée avant d'être finalement envoyée à la base CCB de Ågotnes à Sotra pour des examens plus approfondis et une réparation du navire. Annexes Référence de traduction (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Alvøen » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Alvøy est aussi le nom donné à un ensemble d'îles situées à Øygarden et Fjell dans le Comté de Hordaland en Norvège. Liens externes Ferme d'Alvøen Ancien moulin d'Alvøen (en norvégien) Centre culturel à Alvøen Photographies d'Alvøen Portail de la Norvège
Tasta

Tasta is a borough of the city of Stavanger which lies in the southwestern part of the large Stavanger Municipality in Rogaland county, Norway. The borough is located in the northern part of the city. The 7.19-square-kilometre (1,780-acre) borough has a population (2025) of 16,158. This gives the borough a population density of 2,250 inhabitants per square kilometre (5,800/sq mi). Prior to 2020, the eastern half of the island of Åmøy was also included in this borough, but starting in 2020 that area has been part of the borough of Rennesøy. The local sports clubs are Tasta IL and Vardeneset BK. Neighbourhoods Although the borders of "neighbourhoods" (delområder) do not correspond exactly to the borough borders, Tasta roughly consists of the following neighbourhoods: Indre Tasta and Ytre Tasta. Politics The borough is not independently self-governing, but it falls under the municipal council for Stavanger Municipality. The municipal council has delegated some responsibilities to the a borough council (Norwegian: bydelsutvalg) for Tasta. The borough council consists of 11 members. The tables below show the current and historical composition of the borough council by political party. References
Tasta

Tasta est un arrondissement de la ville de Stavanger, en Norvège. Quartiers Bien que les frontières des quartiers ne correspondent pas exactement aux frontières de l'arrondissement, Hinna se compose à peu près des quartiers (delområder) suivants : Indre Tasta et Ytre Tasta. Politique Tasta a un conseil d'arrondissement (bydelsutvalg). Le conseil est composé de 11 membres composé ainsi: 2 du Parti travailliste (Arbeiderpartiet) 2 du Parti du centre (Senterpartiet) 1 du Parti chrétien-démocrate (Kristelig Folkeparti) 3 du Parti libéral 1 du Parti conservateur (Høyre) 2 du Parti du Progrès (Fremskrittspartiet) Sports Le club de sport local est le Tasta IL. Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Tasta » (voir la liste des auteurs). Liens externes Ressource relative à la géographie : Sentralt stadnamnregister Portail de la Norvège
Univerzitní nemocnice Haukeland

Univerzitní nemocnice Haukeland (Bokmål: Haukeland universitetssykehus/Nynorsk: Haukeland universitetssjukehus) je druhá největší norská nemocnice a největší nemocnice v Bergenu, ležící v městské části Årstad. Nemocnice byla založena v roce 1912 a od roku 2002 je součástí Helse Bergen HF zaštiťující několik zdravotních zařízení v Bergenu a jeho okolí, mezi něž patří Psychiatrická nemocnice Sandviken, Centrum rehabilitace a fyzikální medicíny v Nordås, Kysthospitalet v Hageviku a Nemocnice Voss. Univerzitní nemocnice Haukeland zaměstnává přibližně 12.000 zaměstnanců a její rozpočet pro rok 2019 je 11,4 miliard norských korun. V roce 2017 bylo v nemocnici ošetřeno více než 900 000 pacientů. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Univerzitní nemocnice Haukeland na Wikimedia Commons