NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sarpsborg Stadion

The Sarpsborg Stadion is a football stadium in Sarpsborg, Norway. It is the home ground of Eliteserien club Sarpsborg 08. The former multi-use venue hosted the Norwegian Athletics Championships in 1954 and 1960. The venue hosted one Norway national under-21 football team match, where Norway lost 1–3 against Sweden on 3 October 1972. The stadium has been repeatedly modernised in recent years; a modernisation which began in 2000, when a new main stand were built. In 2009, new floodlights were installed and the grass pitch was replaced with an artificial turf. New stands were built in both the south and north end of the pitch between 2010 and 2016. Sarpsborg 08's success in the 2018–19 UEFA Europa League led to further upgrades and improvements. The stadium's attendance record dates from 14 October 1945, when Fredrikstad and Lyn met in the first of two replays of the final of the 1945 Norwegian Cup. 18,000 spectators visited the match that ended with a 1–1 draw. This was the penultimate Norwegian Cup final to be played outside Oslo. External links StadiumDB pictures Sarpsborg Stadion - Nordic Stadiums References
Sarpsborg Stadion

Il Sarpsborg Stadion è lo stadio del Sarpsborg 08 e del Sarpsborg, ma in passato vi giocò anche lo Sparta Sarpsborg. L'impianto ospitò i campionati nazionali di atletica nel 1954 e nel 1960. Ci si disputò anche un incontro della Norvegia under 21, in data 3 ottobre 1972: si trattò di una sfida contro la Svezia under 21, persa 1-3. In occasione della Coppa delle Fiere 1970-1971, in questo stadio si giocò la sfida tra Sarpsborg e Leeds United. Note Collegamenti esterni (NO) Pagina su Sarpsborg08.no, su sarpsborg08.no. URL consultato il 26 luglio 2012 (archiviato dall'url originale il 6 maggio 2015).
Sarpsborgstadion

Sarpsborg stadion is een voetbalstadion in de Noorse stad Sarpsborg in de provincie Viken. Het stadion, geopend in 1930, is de thuisbasis van de fusieclub Sarpsborg 08 FF. In 2008 lag er rond het veld nog een atletiekpiste. Sarpsborg Kunstisbane De Sarpsborg Kunstisbane is een kunstijsbaan in Sarpsborg in de provincie Østfold in het zuiden van Noorwegen. De rechthoekige ijsbaan is gelegen naast het Sarpsborg stadion. De ijsbaan is vooral in gebruik als bandybaan. De plaatselijke bandyclub Sarpsborg Bandyklubbs maakt gebruik van de ijsbaan. De kunstijsbaan is geopend in 1985 en tot stand gekomen met steun van de gemeente en vrijwilligers van de bandyafdeling van de Sarpsborg Fotballklubbs. De ijsbaan is in gebruik vanaf de tweede week van november tot en met februari - afhankelijk van de weersomstandigheden. Voormalige ijsbaan Sarpsborg stadion Het Sarpsborg Stadion is een voormalige natuurijsbaan in Sarpsborg in de provincie Østfold in het zuiden van Noorwegen. De ijsbaan lag op 31 meter boven zeeniveau. De natuurijsbaan was in gebruik van 1906 tot 1990. Externe link (en) Sarpsborg Stadion Sarpsborg speedskatingnews.info
Sarpsborg Stadion

Sarpsborg Stadion – stadion piłkarski w Sarpsborg, w Norwegii. Charakterystyka Został otwarty w 1930 roku. Może pomieścić 5000 widzów. Swoje spotkania rozgrywają na nim piłkarze klubu Sarpsborg 08 FF. Obiekt był jedną z aren kobiecych Mistrzostw Europy U-19 w 2014 roku. Przypisy
Сарпсборг (стадион)

Стадион Сарпсборг (норв. Sarpsborg Stadion) — футбольный стадион клуба Сарпсборг 08. Стадион находится в Норвегии, Сарпсборг. Стадион находится на 1725 Sarpsborg. История Стадион был построен и открыт в 1930 году. 12 октября 1945 года был побит рекорд посещаемости на стадионе. Эта произошло во время финала кубка Норвегии 1945 между Фредрикстадом и Люном На этом стадионе проходили чемпионаты Норвегии по легкой атлетике 1954 и 1960 годов. Лига Европы УЕФА 2018/2019 Вот эти матчи проходили на этом стадионе во время лиги Европы: Примечания Ссылки Про стадион на официальном сайте ФК «Сарпсборг 08» (норв.)
Сарпсборг (стадіон)

«Сарпсборг Стадіон» (норв. Sarpsborg Stadion) — багатофункціональний стадіон у місті Сарпсборг, Норвегія, домашня арена ФК «Сарпсборг 08». Історія Стадіон побудований та відкритий 1930 року. У 2000 році споруджено нову основну трибуну. 2013 року введено в експлуатацію другу трибуну. Місткість арени становить 5 759 глядачів. На цьому стадіоні проводились чемпіонати Норвегії з легкої атлетики 1954 та 1960 років. 3 жовтня 1972 року на «Сарпсборг-Арені» свій перший матч провела молодіжна збірна Норвегії. Той матч норвежці програли шведським ровесникам з рахунком 1:3. У 2009 році були встановлені нові прожектори. А трав'яний газон було замінено на штучний. Особливо сприяв модернізації стадіону успіх футбольного клубу «Сарпсборг 08» у Лізі Європи сезону 2018/19. Рекорд відвідуваності на стадіоні встановлено 14 жовтня 1945 року під час фіналу Кубка Норвегії між «Фредрікстадом» і «Люном». На тому матчі були присутні 18 000 глядачів. Це був передостанній фінал Кубка поза межами Осло. Примітки Посилання Про стадіон на офіційному сайті ФК «Сарпсборг 08» (норв.) Sarpsborg Stadion на eliteserien.no (норв.) Sarpsborg Stadion на footballtripper.com (англ.) Фотогалерея (нім.)
Stjernehallen

Stjernehallen er en skøjthall i Fredrikstad, som blev åbnet den 3. oktober 1970, som den femte i Norge. Hallen er hjemsted for ishockeyholdet Stjernen Hockey og har en publikums kapacitet på 2280. I 1963 blev der nedsat et kunstudvalg, der skulle arbejde på etableringen af en hal med kunstigt frossen is i Fredrikstad. Efter meget kontrovers over valg af sted blev det endelig besluttet, at der skulle bygges en skøjtebane i Fredrikstad. 2. Oktober 1970 Stjernehallen blev åbnet af byens borgmester. Der er nu planer om at opføre en større hal, der kan imødekomme fremtidige krav om komfort for spillerne og tilskuere, inspireret af blandt andet den nye arena DNB Arena i Stavanger. Eksterne henvisninger Ishaller og baner i Norge hockey.no
Stjernehallen

Stjernehallen – kryte lodowisko położone w Fredrikstad, na którym swoje mecze rozgrywa drużyna hokejowa GET-ligaen – Stjernen Hockey. Obiekt powstał w 1970 roku i może pomieścić 2 400 widzów. Linki zewnętrzne Stjernehallen – Fredrikstad Kommune. fredrikstad.kommune.no. [dostęp 2016-05-02]. [zarchiwizowane z tego adresu (2016-06-01)]. (norw.). Stjernehallen. hockeyarenas.net. (ang.).
Huseby Leir

Huseby Leir ist eine Kaserne der Norwegischen Armee und Garnison der Hans Majestet Kongens Garde (Königliche Norwegische Leibgarde). Der Stützpunkt befindet sich auf einem ehemaligen Bauernhof bei Oslo, der im späten 19. Jahrhundert von der norwegischen Regierung gekauft wurde. Wegen massiven Baumängeln (Feuchtigkeitsschäden und Schimmel) musste die Einrichtung 2002 bis 2005 komplett renoviert werden. In der Kaserne stehen den dort stationierten Kompanien Exerzierplätze, ein überdachter Schießstand, ein Speisesaal, eine Waffenkammer und eine Kleiderkammer zur Verfügung.
Huseby Leir

Huseby Leir is the base of the Norwegian Hans Majestet Kongens Garde (HMKG) (lit., His Majesty The King's Guard). Huseby Leir is located on the old Oslo farm, Nordre Huseby gård, which was acquired by the Norwegian government in the late 19th century. It is a modern base, but has decayed because of construction errors which led to mold and damp damage in walls and roofs. From 2002 to 2005 the base underwent a total renovation. Huseby Leir is a very special base in military terms, since it is constructed in two levels. Offices and barracks are located on ground level. The lower "0-level" features the drill yard for all companies, a crew dining hall, an armoury, an indoor shooting range, a sport hall, a clothes depot, a sew parlour, a gas station, parking places for military vehicles, and a number of other areas serving the needs for the battalion. Parts of the "0-level" has a photography restriction and the layout of some areas of the structure is classified, yet some parts of the "0-level" can be seen from ground level. References
Stoplesteinan

Stoplesteinan (også kendt som Stoplesteinane) er en stensætning i Eigersund kommune, Rogaland i Norge. Stensætningen består af 16 rejste sten, der står i en cirkel med en diameter på ca. 21. meter. Nogle af stenblokkene er op til 1,2 m høje. Navnet kommer sandsynligvis fra ordet stopla, som kan betyde opstable eller oplægge. Stoplesteinan er anlagt i den nordvestlige ende af St. Olafs vei, en cirka 15 kilometer lang geologisk formation mellem Egersund og Sokndal, hvor en gang af blødere bjergarter går gennem anortosit-feltet i Dalane. De bløde bjergarter er langs denne geologiske formation forvitret hurtigere, og St. Olafs vei aftegner sig derfor som en grøn stribe i vegetationen. I begyndelsen af 2000-tallet blev der også opsat et informationsskilt 10-20 meter sydøst for stencirklen med støtte fra EUs regionale udviklingsfond, INTERREG IIC-programmet for Nordsøen. Ophav og teorier Det vides ikke, hvordan og hvorfor stencirklen har blev opført. Ifølge mundtlig tradition er stencirklen et gammelt tingsted fra vikingetiden, og skulle da stamme fra perioden 800–1000 e.Kr. En anden teori, som arkæologer går ud fra, er, at det drejer sig om et gravmæle. Tilsvarende stensætninger findes flere andre steder i Norge og Nordeuropa. Nogle af dem er blevet udgravet, og man har fundet grave fra slutningen af bronzealderen og frem til slutningen af ældre jernalder, altså mellem 500 f.Kr. og 600 e.Kr. Det er dog ikke usandsynligt, at et gravmindre fra bronzealderen sidenhen er blevet anvendt som tingsted i vikingetiden. En udgravning i 1930'erne fandt, at bakken i cirklens midte er stenlagt. Under den samme udgravning fandt man også spor efter afbrændt materiale. Snorre skriver i Heimskringla at "Hin fyrsta öld er kölluð brunaöld; þá skyldi brenna alla dauða menn ok reisa eptir bautasteina." (Den første tid kalder de brænd-alderen; da skulle en brænde alle døde mænd og rejse bautasten efter dem.) Se også Stensætning
Stoplesteinan

Stoplesteinan (oder Stoplesteinane) ist ein Steinkreis (norwegisch Steinsirkel) bei Egersund in der Kommune Eigersund im norwegischen Fylke Rogaland, an der Dalane-Küste. Stoplesteinan besteht aus 16 Megalithen, die einen Kreis von etwa 21,0 m Durchmesser bilden. Einige der Blöcke sind 1,2 m hoch und einen Meter breit. Die alte Straße "St. Olavs Weg" zwischen Egersund und Sokndal geht am Steinkreis vorbei. Das Alter des Kreises ist ungeklärt, allerdings werden vergleichbare Anlagen in die Bronze- und Eisenzeit datiert. Der Name leitet sich vermutlich vom altnordischen stopla ab, was so viel wie stapeln bedeutet. Einzelnachweise Weblinks Stoplesteinane. In: kulturminnesok.no. Riksantikvaren, abgerufen am 26. August 2023. Stoplesteinan & St Olav’s road. Magma Geopark, abgerufen am 26. August 2023 (englisch). Beschreibung norweg. und Bild
Stoplesteinan

Stoplesteinan or Stoplesteinane is a stone circle located just outside the town of Egersund in Eigersund Municipality in Rogaland county, Norway. The monument has a diameter of about 21 meters (69 feet) and consists of 16 raised stones. Some of the stones are up to 1.2 meters (3.9 feet) tall. The Pilgrim's Route (St. Olafs vei) between Egersund and Sokndal goes right by the Stoplesteinan. It is visible as a green strip in the vegetation just next to the stone circle. Recently an information sign has been erected some 10 to 20 meters (33 to 66 feet) south-east of Stoplesteinan. Origin and theories It is not known how or why the stone circle was constructed. Similar stone monuments exist across Northern Europe and the British Isles. Some of these have been excavated, and were found to be graves dating from the end of the Bronze Age until the end of the early Iron Age, dated to between 500 BC to 600 AD in Scandinavia. In Sweden there are a great number of similar circles called Domarringar (judge circles). They often have an odd number of stones, usually 7, 9 or 11. Often they also have a larger stone to the east, and most are burial sites from the late Iron Age. There are also stone settings with elliptical shape and sharp edges, thus resembling a ship. There are also theories that their shape could be used as a calendar based on the position of the sun. One such is Ale's Stones in Scania. An excavation at Stoplesteinan during the 1930s found that the ground in the circle's center is paved with stones. Traces of burnt material were also found, lending credence to the theory that it is located at a place of burial. Snorre says in his 'Heimskringla' from the 13th century about Norwegian history that fyrsta öld er kölluð brunaöld; þá skyldi brenna alla dauða menn ok reisa eptir bautasteina (The first period is called the "burn age", since all dead men were burned and stone monuments raised for them). References
Stoplesteinan

Stoplesteinan (conosciuto anche come Stoplesteinane) è un cerchio di pietre sito presso Egersund, nel Rogaland, in Norvegia. La popolazione locale spesso fa riferimento ad esso come ad un Stonehenge in miniatura, anche se l'unica cosa che i due anelli di pietra hanno in comune è che entrambe sono fatti con massi di roccia collocati in un modo circolare. Il monumento ha un diametro di circa 21 metri e si compone di 16 pietre erette. Alcune delle pietre sono alte fino a 1,2 metri. Il nome probabilmente deriva dalla parola stopla, che può significare mucchio, ammasso. La vecchia strada panoramica, St Olafs vei, tra Egersund e Sokndal, passa alla destra del sito. Essa è visibile come una striscia di verde nella vegetazione, vicino al cerchio di pietre. Recentemente un pannello informativo è stato realizzato a circa 10-20 metri a sud-est di Stoplesteinan, con il sostegno dell'UE e i fondi di sviluppo regionale INTERREG IIC-programma per il Mare del Nord. Origini e teorie Non è noto come e perché il cerchio di pietra è stato costruito. In base al folklore locale, Stoplesteinan risale all'epoca vichinga, il che significa che è stato costruito tra 800 e 1000 d.C. Una diversa teoria, che alcuni archeologi pensano sia più corretta, suppone che si tratti di un monumento eretto sulla sommità di un luogo di sepoltura. Monumenti di pietra simili esistono in Norvegia e in Nord Europa. Alcuni di questi sono stati scavati e sono state rinvenute tombe risalenti dalla fine dell'età del bronzo fino alla fine dell'età del ferro, datate tra il 500 a.C. a 600 d.C. in Scandinavia. Non è noto se il sito di Stoplesteinan è stato utilizzato per delle sepolture, tuttavia non è improbabile che un monumento risalente a periodi più antichi sia stato riusato nel corso dell'epoca vichinga. Uno scavo condotto nel corso del 1930 ha rilevato che il terreno centrale del cerchio fu lastricato di pietre. Tracce di materiale combusto rinvenuto in situ indica che la teoria di un luogo di sepoltura può essere valida. Snorri Sturluson, nella sua Heimskringla dice: "fyrsta öld er kölluð brunaöld; þá skyldi brenna alla dauða menn ok reisa eptir bautasteina" (Il primo periodo è chiamato l'"età del fuoco", dato che tutti i morti furono bruciati e monumenti di pietra furono eretti per loro). Monumenti simili In Svezia vi sono un gran numero di siti simili chiamati domarringar (anelli del giudice). Essi hanno spesso un numero dispari di pietre, di solito 7, 9 o 11. Spesso essi hanno anche una grande pietra rivolta ad est, e la maggior parte è costituita da siti di sepoltura risalenti alla fine dell'età del ferro. Ci sono anche monumenti in pietra di forma ellittica e a spigoli vivi, simili ad una nave. Uno di questi è chiamato le Pietre di Åle e vi sono teorie che ipotizzano un loro uso calendariale basato sulla posizione del sole. Voci correlate Pietre di Åle Torhouse Nabta Playa Stonehenge Arbor Low
Kvamsøy, Sogndal

Kvamsøy is a small island in Sogndal Municipality in Vestland county, Norway. The 80-hectare (200-acre) island lies in the Sognefjorden, just off the coast of the village of Kvamme. The island lies about 150 metres (490 ft) off the coast. The village of Vikøyri lies about 7 kilometres (4.3 mi) to the southeast (across the fjord) and the village of Balestrand lies about 10 kilometres (6.2 mi) to the north. The island is notable because it is home to the historic Kvamsøy Church which was built around the year 1300. It was the centre of the Kvamsøy parish for hundreds of years, serving the southern part of the old Balestrand Municipality. The church was used until 1903 when it was closed down and replaced by the newly built Sæle Church, a short distance away on the mainland. See also List of islands of Norway References
Abborrtjärnen (Lommelands socken, Bohuslän)

Abborrtjärnen är en sjö i Strömstads kommun i Bohuslän och ingår i Strömsåns huvudavrinningsområde. Sjöns area är 0,012 kvadratkilometer och den är belägen 100 meter över havet. Se även Lista över insjöar i Strömstads kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Alep Njallajávrre

Alep Njallajávrre är en sjö i Arjeplogs kommun i Lappland och ingår i Saltelvas huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,413 kvadratkilometer och ligger 674,6 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Graddiselva. Delavrinningsområde Alep Njallajávrre ingår i det delavrinningsområde (740520-149694) som SMHI kallar för Mynnar i Norge. Medelhöjden är 710 meter över havet och ytan är 15,35 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 54,57 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Graddiselva mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av öppen mark (81 procent) och kalfjäll (15 procent). Avrinningsområdet har 0,41 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,7 procent. Se även Lista över insjöar i Arjeplogs kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Alep Njallajávrre på VISS
Alleregaisenjaure

Alleregaisenjaure är en sjö i Krokoms kommun i Jämtland och ingår i Indalsälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,254 kvadratkilometer och ligger 817,3 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Björkvattsån. Delavrinningsområde Alleregaisenjaure ingår i det delavrinningsområde (710884-138244) som SMHI kallar för Utloppet av Alleregaisenjaure. Medelhöjden är 880 meter över havet och ytan är 2,55 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Björkvattsån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 421 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av kalfjäll (90 procent). Avrinningsområdet har 0,25 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 9,8 procent. Se även Lista över insjöar i Krokoms kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Alleregaisenjaure på VISS
Anderstjärnen, Dalsland

För fler sjöar med snarlika namn, se: Anderstjärnen Anderstjärnen är en sjö i Dals-Eds kommun i Dalsland och ingår i Göta älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0789 kvadratkilometer och ligger 104,5 meter över havet. Delavrinningsområde Anderstjärnen ingår i det delavrinningsområde (657208-127081) som SMHI kallar för Rinner till 659270-127649. Medelhöjden är 151 meter över havet och ytan är 29,03 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Stamnåraälven som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 247 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (62 procent). Avrinningsområdet har 141,99 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 27,5 procent. Se även Lista över insjöar i Dals-Eds kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Anderstjärnen (Anderstjärn) på VISS
Bastevikstjärnet

Bastevikstjärnet är en sjö i Dals-Eds kommun i Dalsland och ingår i Göta älvs huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Dals-Eds kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Bergslagstjärnen

Bergslagstjärnen är en sjö i Älvdalens kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Älvdalens kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Bergtjärnet (Skillingmarks socken, Värmland)

Bergtjärnet är en sjö i Eda kommun i Värmland och ingår i Göta älvs huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Eda kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Bistocketjärnen

Bistocketjärnen är en sjö i Dals-Eds kommun i Dalsland och ingår i Enningdalsälvens huvudavrinningsområde. Se även Lista över insjöar i Dals-Eds kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
Björkvattnet (Frostvikens socken, Jämtland)

Björkvattnet är en sjö i Strömsunds kommun i Jämtland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 2,17 kvadratkilometer och ligger 398,2 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Björkvattsån. Delavrinningsområde Björkvattnet ingår i det delavrinningsområde (716824-140195) som SMHI kallar för Utloppet av Björkvattnet. Medelhöjden är 438 meter över havet och ytan är 7,8 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 32,67 kvadratkilometer. Björkvattsån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 334 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (54 procent). Avrinningsområdet har 2,18 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 27,9 procent. Se även Lista över insjöar i Strömsunds kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Björkvattnet på VISS
Blomgrenstjärnet

Blomgrenstjärnet är en sjö i Arvika kommun i Värmland och ingår i Göta älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0349 kvadratkilometer och ligger 141,6 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Mjögan. Delavrinningsområde Blomgrenstjärnet ingår i det delavrinningsområde (665457-131569) som SMHI kallar för Mynnar i Bortaälven. Medelhöjden är 244 meter över havet och ytan är 42,23 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Mjögan som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 5, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 5 vattendrag innan det når havet efter 310 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (83 procent). Avrinningsområdet har 2,01 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 4,7 procent. Se även Lista över insjöar i Arvika kommun Källor SMHI: Sjöar, vattendrag och avrinningsområden Externa länkar Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE) Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv Blomgrenstjärnet (Blomgrenstjärn) på VISS