NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Archivio nazionale (Norvegia)

L’Archivio nazionale (in norvegese: Riksarkivet) è l'archivio centrale dello Stato norvegese. Storia L'Archivio nazionale fu fondato nel 1817. Il primo archivista fu nominato nel 1841. Organizzazione L'Archivio nazionale fa parte dell'"Opera degli Archivi" (Arkivverket) che è l'ente governativo norvegese incaricato di gestire gli archivi di Stato, di controllare gli altri archivi pubblici e di garantire la conservazione anche degli archivi privati. Oltre all'Archivio nazionale essa compremde gli otto archivi di stato regionali (statsarkiv) e l'archivio dei Sami (Samisk arkiv). L'Archivio, e l'intero Arkivverket, dipendono dal Ministero della Cultura e degli Affari Religiosi. Il direttore dell'Opera in norvegese ha il titolo di riksarkivar ("archivista del regno"). Patrimonio L'Archivio conserva tutti i documenti degli organi dello stato centrale norvegese a partire dal venticinquesimo anno dopo la loro redazione. Custodisce inoltre archivi provenienti da privati, imprese ed associazioni. Il più antico documento completo conservato nell'Archivio risale al 1189: si tratta di un diploma di papa Clemente III al clero della Norvegia. Sede L'Archivio nazionale si trova nel quartiere di Sognsvann ad Oslo. Gli archivi regionali si trovano a Bergen, Hamar, Kongsberg, Kristiansand, Oslo, Stavanger, Tromsø e Trondheim. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Archivio nazionale (Norvegia) Collegamenti esterni Sito ufficiale, su nasjonalarkivet.no.
Riksarkivet (Oslo)

Het Riksarkivet, het 'Nationaal Archief van Noorwegen', is een centrale staatsinstelling die verantwoordelijk is voor het bewaren en beheren van archiefmateriaal van Noorse overheidsinstellingen, evenals voor het behoud van waardevolle particuliere archieven. Het werd opgericht in 1817 en vormt samen met de regionale staatsarchieven de 'Nationale Archiefdienst van Noorwegen' (Arkivverket). De oorsprong van het archiefmateriaal gaat terug tot de 16e eeuw, toen documenten werden verzameld op het kasteel Akershus. Lange tijd waren de archieven slecht geordend en moeilijk toegankelijk. Pas in de 19e eeuw begon een structurele professionalisering. Het Riksarkivet beheert archieven van de centrale staatsadministratie, waaronder ministeries, directoraten en het Hooggerechtshof. Daarnaast bewaart het archieven in de periode vóór 1814, zoals die van het stadshoudersambt op Akershus en documenten over Noorse aangelegenheden uit de Deense centrale administratie in Kopenhagen. Ook beschikt de instelling over een omvangrijke collectie particuliere archieven van bedrijven, organisaties en individuen, evenals een rijke verzameling middeleeuwse oorkonden en fragmenten. Door de jaren heen heeft het Riksarkivet verschillende locaties in Oslo gekend. Sinds 1978 is het gevestigd bij Sognsvann, waar het beschikt over moderne kantoorruimten en beveiligde bergdepots, gedeeld met het Staatsarchief in Oslo en andere archiefinstellingen. Het Riksarkivet is toegankelijk voor een breed publiek, waaronder onderzoekers, professionals en particulieren zoals genealogen. Een groot deel van het archiefmateriaal is gedigitaliseerd en gratis beschikbaar via Digitalarkivet. Sommige documenten zijn echter beperkt toegankelijk vanwege privacywetgeving of afspraken met archiefschenkers.
Riksarkivet (Norge)

Riksarkivet är en norsk statlig arkivinstitution som bevarar arkiv från statliga myndigheter och andra rikstäckande ämbeten och institutioner. Dessutom bevaras en rad privata arkiv från företag, organisationer och privatpersoner. Riksarkivet är en del av det statliga Nasjonalarkivet (tidigare Arkivverket). Arkivet bildas av arkivmaterial från den statliga förvaltningen, från regeringens organ, de statliga myndigheterna, högsta domstolen, försvarsmakten och från olika norska ämbetsmän. Det norska riksarkivets uppgifter liknar i allt väsentligt andra länders riksarkiv. Det norska riksarkivet innehåller förutom inhemska också arkiv från norska myndigheters verksamhet i utlandet under andra världskriget, främst Storbritannien. Arkiv efter den tyska ockupationsmakten ingår också i Riksarkivet. Riksarkivet upprättades 1817. Ställningen som riksarkivarie upprättades 1840, och Henrik Wergeland blev utnämnd till den förste riksarkivarien. Riksarkivet är statens heraldiska rådgivare och instans för nya kommunvapen, när kommuner och fylkeskommuner önskar att få sina vapen fastställda i en kunglig resolusion. Riksarkivet har därför har haft stort inflytande på de regler som används vid val av innehåll och utformning för nya kommunvapen. Det stränga kravet på enkelhet som Riksarkivet har praktiserat från ca 1930, skiljer sig från offentliga vapen i många andra länder. I riksarkivet finns även ca. 7000 medeltida handlingar, bland annat så kallade diplom. Arkivets årliga tillväxt beräknas vara 5000 hyllmeter. Riksarkivets historia På Akershus fästning förvarades statliga arkiv från tiden då Norge styrdes från Danmark. Efter Freden i Kiel flyttades mängder av norska arkivhandlingar från Köpenhamn till Kristiania från och med 1820. Återbördandet pågick fram till 1996. Riksarkivet låg först på Akershus fästning. Det flyttades 1866 till Stortingshuset. Sedan 1978 återfinns riksarkivet i Sognsvann i Oslo, nordöst om stadskärnan. Bildgalleri Externa länkar Norges riksarkiv (bokmål)
Askim Upper Secondary School

Askim Upper Secondary School (Norwegian: Askim Videregående Skole) is an Upper Secondary School situated in the outskirts of the municipality of Askim. It was originally two different schools; Hov Upper Secondary School (general studies) and Ask Upper secondary School (vocational training), but they merged to Askim Upper Secondary School for practical reasons. It is a public school, both run and owned by the county of Viken. The school is most known nationally, and to a small extent internationally, for its many successful 'youth enterprises'. The youth enterprise is a part of one of the schools many branches of study. The second grade students of this branch create their own small-time company and try to survive in the market selling a service or a product they have created. The school is also an 'Environmental Lighthouse', meaning it makes an effort in sorting garbage, reducing the amount of waste resources and reducing the schools energy consumption. Location and structures The school is situated near a small forest, Hovskogen, and the city centre lies within easy walking distance. A mostly suburban landscape dominates the surrounding area, although both rural and urban landscapes are in the vicinity. The school has seven primary structures named by letters of the alphabet, A, B, C etc. The different structures house different branches of study. The A-building is home to the 'Health and social' students The B-building is home to the 'Mechanics and industrial' students The C-building is home to the second grade Electricians and Carpenters. The D-building is home to both first grade Electricians, Carpenters, Mechanics and more. An outdated computerpark is also present in this building. The E-building is home to the Theoretical students. The teacher offices lie in the basement. The F-building is the Gym. The G-building is home to the administration. It's considered the main building. This is where the cafeteria is. Lessons in Physics, Chemistry and Biology are held here. The H-building is home to the school nurse and advisors. Administration and employees The school has some 160 employees, including everything from teachers and librarians, to cleaners and janitors. Library The school houses a library with multiple encyclopedias and books. Fresh newspapers and magazines, both local and international, are also made available to the students. The school library has twelve thin clients as well as ten laptops the students can use at any time. References External links Askim VGS Østfold County Archived 2017-08-03 at the Wayback Machine
Asylet

Asylet is the popular name of a building located at Grønland 28 in Oslo, Norway. History Asylet was built as a merchant yard around 1730 with an annex added in 1798. The two story building was constructed of notched timber, with half-timbered and modified brick-faced facade facing the street. Two perpendicular wings create a courtyard which is paved with small stones. From 1839 to 1865, the house was used as a child's asylum, (hence the name, which means asylum in English). It has also served as a courthouse and bank division (Akers Sparebank 1844 and Spareskillingsbanken 1851). From 1868 to 1903 it housed a facility operated by Krohgstøttens Hospital (Krohgstøttens sykehus). During the period 1903–1965, the building housed a nursing home. The building was conserved in 1967 and since 1992 has been the site of various offices and shops. Today, the building also houses Kafe Asylet, a café and restaurant with rental space and outdoor seating. References External links Asylet website
Asylet (Oslo)

Asylet är det populära namnet på en byggnad i området Grønland i Oslo med adressen Grønland 28. Byggnaden kallas också Kommunalgården. Asylet byggdes som en så kallad köpmansgård omkring år 1730 genom timring och av korsvirke, och med putsad fasad. Asylet byggdes ut år 1798. Huset var ett barnasyl under åren 1839–1865, och sjukhus mellan år 1868 och 1903. Under perioden 1903 till 1965 användes byggnaden till ett ålderdomshem. Huset har också betjänat som tingshus och banklokal. Byggnaden fredades år 1967 och har varit ett bydelshus sedan 1982. Idag drives det café och restaurang, och diverse kontor och verkstäder finns lokaliserade i byggnaden. Källor Byantikvarens Gule liste Besökt 2 oktober 2009
Atlanten Stadion

Atlanten stadion is a multi-use stadium on the island of Gomalandet in Kristiansund Municipality, Norway. It is currently used mostly for track-and-field competitions, and is the former home ground of Eliteserien team Kristiansund BK. Kristiansund BK played at Atlanten Stadion until 2007, when they moved to Omsundet on the nearby island of Frei. Atlanten Stadion has a rubber track for track and field. Renovation As of 2019, Atlanten Stadion is being renovated completely. References
Атлантен (стадіон)

«Атлантен Стадіон» (норв. Atlanten Stadion) — футбольний стадіон у місті Кристіансунн, Норвегія, домашня арена ФК «Кристіансунн». Стадіон відкритий 1978 року як домашня арена ФК «Кристіансунн». Потужність арени становить 4 000 глядачів. Посилання Atlanten stadion на varfjell.no (норв.) Фотогалерея (фр.)
Aunegrenda Chapel

Aunegrenda Chapel (Norwegian: Aunegrenda kapell) is a chapel in the Holtålen Municipality of Trøndelag county, Norway, in the village of Aunegrenda. It an annex chapel for Haltdalen parish, part of the Gauldal prosti (deanery) in the Diocese of Nidaros. The brown wooden building was built in a long church design in 1952 using plans drawn by the architectural firm Morgenstierne & Eide. It seats about 120 people. See also List of churches in Nidaros References
Университет на Осло

Университетът на Осло (на норвежки: Universitetet i Oslo, UiO) е норвежки държавен университет. Това е най-старият и най-високо класиран университет в Норвегия; до 1946 г. е единственият университет в Норвегия и запазва позицията си на най-големия университет в страната до 2016 г., когато става вторият по големина. Има над 27 000 студенти и 6600 служители. Университетът се състои от осем факултета, които извършват научни изследвания и предлагат обучение по теология, право, медицина, хуманитарни науки, математика и природни науки, стоматология, социални науки и други. В територията на UiO влизат няколко музея, както и няколко формално независими свързани института. Източници
Universitat d'Oslo

La Universitat d'Oslo (Universiteetet i Oslo en noruec, Universitas Osloensis en llatí) és la institució educativa pública de nivell superior més gran de Noruega. Aquesta universitat el 2010 tenia prop 28.000 estudiants i 3.200 acadèmics És la universitat més antiga del país. Història Fou fundada el 1811 sota el nom Det Kongelige Frederiks Universitet (Reial Universitat Fredericiana) en honor del rei de Dinamarca-Noruega Frederic VI. Abans Noruega no tenia pas universitat pròpia, i sota el règim del Regne de Dinamarca-Noruega, l'única universitat era la Universitat de Copenhaguen. Després de la dissolució d'aquest regne, la Universitat d'Oslo es convertí en la primera en llur classe a Noruega. El 1939 canvià al seu nom actual. Compta amb diverses biblioteques i campus a la ciutat d'Oslo, així com dos museus (el d'Història Cultural i el d'Història Natural). El 2010 tenia vuit facultats: Teologia, Dret, Medicina, Humanitats, Matemàtiques i Ciències Naturals, Odontologia, Ciències Socials i Educació. Rànquings A l'Academic Ranking of World Universities del 2010 se situa en la posició 75 del món (la més alta de Noruega). També l'any 2010 en els QS World University Rankings la UiO figurava en el lloc 100 mundial, mentre que el Webometrics Ranking of World Universities la situava en la posició 53a. Vegeu també Universitat de Bergen Universitat Noruega de Ciència i Tecnologia Universitat de Trondheim Universitat de Tromsø Universitat de Molde Centre for International Climate and Environmental Research Referències Enllaços externs Pàgina oficial de la Universitat d'Oslo
Univerzita v Oslu

Univerzita v Oslu (norsky Universitetet i Oslo) je nejstarší a největší univerzita v Norsku, sídlí v hlavním městě Oslu. Byla založena roku 1811 a podle posledního dánsko-norského krále Frederika VI. nesla název Královská Fredrikova univerzita. Současný název nese od roku 1939. Do roku 1946 byla jedinou norskou univerzitou. Má osm fakult. Všichni studenti mohou na norských univerzitách studovat bez školného. V současné době to platí pro studenty z EU/EHP/Švýcarska i pro všechny ostatní mimoevropské studenty. A platí to pro všechny veřejné vysoké školy, včetně vysoce hodnocených a oblíbených institucí, jako je i Univerzita v Oslu. Norská vláda však zvažuje zavedení školného pro studenty ze zemí mimo EHP, kteří v Norsku studují, a to již od podzimního semestru 2023. Zatímco studenti z EU/EHP/Švýcarska by nadále studovali bez školného, všichni ostatní studenti usilující o získání titulu by pak museli platit. Na výměnné studenty by se tato povinnost nevztahovala. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Univerzita v Oslu na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Universidad de Oslo

La Universidad de Oslo (en noruego: Universitetet i Oslo) es la mayor y la más prestigiosa universidad en Noruega, situada en la capital del país, Oslo. La institución fue fundada en 1811 como la Real Universidad Federicana (en noruego: Det Kongelige Frederiks Universitet; en latín: Universitas Regia Fredericiana) y fue erigida poco después de la recientemente fundada Universidad de Berlín. Su nombre original se debe al rey Federico VI de Dinamarca y Noruega, y luego, en 1939, la universidad pasa a adoptar su nombre actual. Esta casa de estudios cuenta con las facultades de Teología (luterana), Derecho, Medicina, Humanidades, Matemáticas y Ciencias naturales, Odontología, Ciencias sociales y finalmente Educación. La Facultad de Derecho aún se encuentra en el antiguo campus de Karl Johans gate (la calle principal de la ciudad), cerca del Teatro Nacional, del Palacio Real y del Parlamento noruego; mientras que la mayoría de las otras facultades están ubicadas en un campus moderno llamado Blindern, construido en los años 1930. La Facultad de Medicina está dividida entre varios hospitales del área de Oslo. Actualmente la institución cuenta con alrededor de 30.000 estudiantes y 7000 administrativos. Es considerada como una de las universidades líderes en Escandinavia, y constantemente es posicionada entre las 100 mejores universidades por el Ranking Académico de Universidades Mundiales realizado por la Universidad de Shanghái Jiao Tong. En 2015 fue calificada como la mejor casa de estudios en Noruega, tercera entre los países Nórdicos, número 19 en Europa y 58 a nivel mundial. Además cuenta con 5 premios Nobel entre los científicos afiliados a la universidad, uno de ellos por el premio Nobel de la Paz. Hasta la fundación de la universidad en 1811, la Universidad de Copenhague era la única universidad del Reino de Dinamarca y Noruega. Luego de la disolución de la unión noruego-danesa en 1814, ambos países han mantenido estrechos vínculos académicos. La Universidad de Oslo fue la única universidad en Noruega hasta 1946, por consiguiente se le conocía simplemente como "La universidad". Además, coloquialmente se le conocía de manera abreviada como "La Real Federicana", en noruego Det Kgl. Frederiks. Véase también Biblioteca universitaria de Oslo Universidad de Bergen Universidad de Tromsø Universidad de Molde Arboreto de Overland Enlaces externos Página oficial de la Universidad de Oslo
Oslói Egyetem

Az Oslói Egyetem (norvégul: Universitetet i Oslo, latinul: Universitas Osloensis) norvég felsőfokú oktatási intézmény, 1946-ig az egyetlen egyetem Norvégiában. Története Az egyetemet 1811-ben alapították és VI. Frigyes dán-norvég királyról nevezték el. Fontos példakép volt a berlini Friedrich-Wilhelms-Universität. 1882-ben Cecilie Thoresen mint első nő kezdett tanulni az egyetemen. Az első női professzor Kristine Bonnevie volt 1912 és 1937 között. A nevet 1939-ben Oslói Egyetemre változtatták. Fakultások Teológiai Kar (TF) Állam- és Jogtudományi Kar (JF) Orvostudományi Kar (MED) Bölcsészettudományi Kar (2005-ig: Történelem-Filozófia Kar) (HF) Matematika-Természettudományi Kar (Matnat) Fogorvostudományi Kar Társadalomtudományi Kar (SV ) Pedagógiai Kar (UV) Nobel-díjasok Fridtjof Nansen (1861–1930), Békedíj (1922) Ragnar Frisch (1895–1973), közgazdasági Nobel-emlékdíj (1969) Odd Hassel (1897–1981), kémiai Nobel-díj (1969) Willy Brandt (1913–1992), Békedíj (1971) Ivar Giaever (* 1929), fizikai Nobel-díj (1973) Trygve Haavelmo (1911–1999), közgazdasági Nobel-emlékdíj (1989) Irodalom Trond Bergh og Tore Jørgen Hanisch: Vitenskap og politikk – Linjer i norsk sosialøkonomi gjennom 150 år, Aschehoug 1984 John Peter Collett: Historien om Universitetet i Oslo, Universitetsforlaget 1999 Jorunn Sem Fure: Forskningsuniversitetet - retorisk ideal eller realitet? i John Peter Collett, Jan Eivind Myhre og Jon Skeie (red): Kunnskapens betingelser, Vidarforlaget 2009 Kunnskapsdepartementets rapport desember 2010: Tilbud og etterspørsel etter høyere utdannet arbeidskraft fram mot 2020 Aslaksby, Truls: «Hvem tegnet Universitetet - Grosch eller Schinkel?». I Byminner nr.3-2011, s.22-27 Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben az Universitetet i Oslo című norvég (Nynorsk) Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Ez a szócikk részben vagy egészben az Universitetet i Oslo című norvég Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Università di Oslo

L'Università di Oslo (in norvegese: Universitetet i Oslo), è l'università più antica e secondo più grande della Norvegia e anche la più prestigiosa università scandinava. Situata nella capitale norvegese di Oslo, è stata fondata nel 1811 sul modello della recente istituzione dell'università di Berlino. L'università è stata fondata dal re danese precedente Federico VI di Danimarca, ed era fino à 1939 conosciuto come Royal Frederick University (in norvegese: Det Kongelige Frederiks Universitet). Struttura L'università possiede le facoltà di Giurisprudenza, Medicina, Lettere, Matematica e Scienze Naturali, Odontoiatria, Scienze Sociali, Teologia. La Facoltà di Giurisprudenza si trova ancora presso il campus vecchio, presso il Teatro Nazionale, il Palazzo Reale e il Parlamento, mentre la maggior parte delle altre facoltà si trovano nella zona del campus moderno chiamato Blindern, costruito nel 1930. La Facoltà di Medicina è divisa tra i diversi ospedali universitari nella zona di Oslo. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sull'Università di Oslo Wikispecies contiene informazioni sull'Università di Oslo Collegamenti esterni (NO, EN) Sito ufficiale, su uio.no. (EN) University of Oslo, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. Opere di Università di Oslo, su MLOL, Horizons Unlimited.
Universiteit van Oslo

De Universiteit van Oslo (Universitetet i Oslo) is de grootste en oudste universiteit in Noorwegen. De universiteit werd opgericht in 1811 als Universitas Regia Fredericiana (Koninklijke Frederik-Universiteit, Noors Kgl. Frederiks Universitet), die naar de kort daarvoor gevestigde Friedrich-Wilhelms-Universität in Berlijn werd gemodelleerd. In 1939 kreeg de instelling haar huidige naam. De universiteit heeft anno 2024 26.500 studenten en er werken 7.200 stafleden. De universiteit heeft de faculteiten Theologie, Rechten, Geneeskunde, Letteren, Sociale wetenschappen, Wiskunde en Natuurwetenschappen, Tandheelkunde en Pedagogiek. De faculteit Rechten is nog gevestigd op de oude campus, dicht bij het Nationale Theater, het Koninklijk Paleis, het Hooggerechtshof en het parlement, terwijl de meeste andere faculteiten op een modern campusgebied genaamd Blindern zijn gevestigd. Rector van de universiteit is sinds 2017 Svein Stølen. Nobelprijswinnaars Vijf onderzoekers aan de Universiteit van Oslo zijn beloond met de Nobelprijs: Fridtjof Nansen - 1922 - Vrede Ragnar Frisch - 1969 - Economie* Odd Hassel - 1969 - Chemie Ivar Giæver - 1973 - Fysica Trygve Magnus Haavelmo - 1989 - Economie* * De universiteit heeft geen eigen economische faculteit, de vakgroep economie is ondergebracht bij de faculteit der sociale wetenschappen Externe links Website van de Universiteit van Oslo
Universidade de Oslo

A Universidade de Oslo (norueguês: Universitetet i Oslo; Latim: Universitas Osloensis) é a mais antiga das universidades norueguesas. Foi fundada em 1811, quando o país encontrava-se em domínio dinamarquês, pelo rei Frederico VI. Ela conta com cerca de trinta e oito mil estudantes e mais de quatro mil empregados atualmente. A Universidade de Oslo faz parte da Rede de Universidades das Capitais da Europa (UNICA), uma organização que envolve 24 unversidades e que dá uma ênfase particular a políticas no âmbito de temáticas urbanas e de gestão universitária. Cinco vencedores do prêmio Nobel estudaram na instituição, o que indica a alta qualidade de seu ensino. São eles: Fridtjof Nansen, Ragnar Frisch, Odd Hassel, Ivar Giaever e Trygve Haavelmo. Estruturas A Universidade de Oslo está organizada em oito faculdades (Teologia, Direito, Medicina, Humanidades, Matemática e Ciências Naturais, Medicina Dentária, Ciências Sociais e Educação), oferecendo formação em vinte áreas de estudo. A universidade, além disso, integra 17 museus, 4 hospitais, uma estação biológica em Drøbak, uma estação ecológica de alta montanha em Finse, a Estação Arqueológica de Isegran e os Institutos Noruegueses de Roma e de Atenas. Posição Na edição de 2021 do Ranking de Xangai (Academic Ranking of World Universities), a Universidade de Oslo ficou classificado em 61º lugar, sendo a universidade norueguesa com melhor classificação nesse ”ranking”. Na edição do QS World University Rankings 2022, a Universidade de Oslo ficou classificado em 102º lugar, sendo a universidade norueguesa melhor colocada nesse ”ranking”. Referências Ligações externas Website da Universidade de Oslo (em inglês) História da Universidade de Oslo (em inglês)