Aacheni egyházmegye

Az Aacheni egyházmegye (latinul: Dioecesis Aquisgranensis, németül: Bistum Aachen) egy római katolikus egyházmegye Németországban, Észak-Rajna-Vesztfália tartományban. Az egyházmegye a kölni érsek alá tartozik, jelenlegi püspöke Helmut Dieser. Székesegyháza az egykori császári koronázási templom, az aacheni Mária, Istenanya-katedrális, mely 1979 óta a világörökség része. Története Aachen városa már a kora középkorban igen nagy jelentőségre tett szert. 800-tól Nagy Károly székvárosa, birodalma központja lett. 795-ben kezdi meg a császári kápolna építtetését, mely a ma is álló aacheni dóm alapja. 936-ban itt koronázták I. Ottót német királlyá. Ottó és utódai a várost és a templomot folyamatosan bővítették, a 16. századig ez lett a német királyok koronázási temploma, a 14. századtól búcsújáróhely, számtalan birodalmi gyűlés és zsinat helyszíne. Aachen ezidő alatt a Kölni főegyházmegye része, ám a város és a dóm különleges státusza miatt nagyfokú önállósággal bírt. A 16. századtól a város fokozatosan elveszítette jelentőségét. Az önálló egyházmegye létrehozásának gondolata csak a 19. század elején, a napóleoni hódítások hatására merült föl. Ekkor a terület francia fennhatóság alá került, s a korábban működő német püspökségeket felszámolták. Napóleon nyomására VII. Piusz pápa 1802-ben alapítja meg az egyházmegyét, első püspökének is a császár által támogatott Marc-Antoine Berdolet-t jelöli ki. Berdolet 1809-es halála után Napóleon újabb hívét, Jean Dénis Francois Le Camus-t jelöli a hivatalra, VII. Piusz azonban ezt már megtagadja, felszentelését megtiltja. Le Camus ennek ellenére elfoglalja a hivatalt, és a káptalan támogatásával adminisztrátorként kormányozza az egyházmegyét. 1821-ben, Napóleon bukása után, VII. Piusz pápa De salute animarum kezdetű bullájával rendezte az egykori Német-római Birodalom területén fekvő egyházmegyék sorsát. Ekkor az Aacheni egyházmegyét megszüntette, területének javát Köln kapta vissza. Az egyházmegye újraalapításáról az 1929-es konkordátumban egyezett meg Poroszország és a Szentszék. XI. Piusz pápa 1830. február 18-án kelt Pastoralis officii nostri kezdetű bullájával állította fel a püspökséget, melynek határai azóta változatlanok. Az egyházmegye a 20. század közepe óta küzd a hívők számának csökkenésével és paphiánnyal. Ennek következtében 2000 óta több mint 20 templomot zártak be, és számtalan egyházközséget vontak össze az egyházmegyében. Egyházszervezet Az egyházmegye Észak-Rajna-Vesztfália nyugati részén fekszik, területe 4022 km². 8 espereskerületben 326 plébánia működik. A hívők létszáma az utóbbi évtizedekben folyamatos csökkenést mutat, 2018-ban a kétmilliós lakosság fele vallotta magát katolikusnak. A szentmisén rendszeresen résztvevő hívők aránya a 10%-ot sem éri el. Az egyházmegye püspökei Marc Antoine Berdolet (1802-1809) sede vacante (1809-1821) Az egyházmegyét megszüntették, újraalapítására 1930-ban került sor. Joseph Heinrich Peter Vogt (1931-1937) Hermann Joseph Sträter (1937-1943), apostoli kormányzó, 1931-től segédpüspök Johannes Joseph van der Velden (1943-1954) Johannes Pohlschneider (1954-1974) Klaus Hemmerle (1974-1994) Heinrich Mussinghoff (1994-2015) Helmut Dieser (2015- ) Szomszédos egyházmegyék Liège-i egyházmegye (nyugat) Roermondi egyházmegye (északnyugat) Münsteri egyházmegye (észak) Esseni egyházmegye (északkelet) Kölni főegyházmegye (kelet) Trieri egyházmegye (dél) Források Katolikus Lexikon Az egyházmegye története. bistum-aachen.de (németül) Az egyházmegye statisztikái (2018). bistum-aachen.de (németül)