NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Зеллінген

Зеллінген (нім. Söllingen) — громада в Німеччині, розташована в землі Нижня Саксонія. Входить до складу району Гельмштедт. Складова частина об'єднання громад Гезеберг. Площа — 39,41 км2. Населення становить 1620 ос. (станом на 31 грудня 2021). Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Зеллінген Офіційний сайт [Архівовано 15 грудня 2015 у Wayback Machine.] (нім.)
Wulfsen

Wulfsen es un municipio situado en el distrito de Harburgo, en el estado federado de Baja Sajonia (Alemania), a una altitud de 22 metros. Su población a finales de 2016 era de unos 1600 habitantes y su densidad poblacional, 200 hab/km².​​ Se encuentra ubicado al sur de la ciudad de Hamburgo. Referencias Enlaces externos Página web oficial del distrito de Harburgo Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Wulfsen.
Wulfsen

Wulfsen è un comune di 1.672 abitanti della Bassa Sassonia, in Germania. Appartiene al circondario (Landkreis) di Harburg (targa WL) ed è parte della comunità amministrativa (Samtgemeinde) di Salzhausen. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Wulfsen Collegamenti esterni (DE) Sito ufficiale, su wulfsen.de.
Wulfsen

Wulfsen – miejscowość i gmina położona w niemieckim kraju związkowym Dolna Saksonia, w powiecie Harburg, należy do gminy zbiorowej (niem. Samtgemeinde) Salzhausen. Położenie geograficzne Wulfsen leży w północnej części Pustaci Lüneburskiej ok. 5 km na południe od Winsen (Luhe) i ok. 30 km na południe od Hamburga. Od północy i wschodu sąsiaduje z dzielnicami Winsen (Luhe): Bahlburgiem i Pattensen, od południa graniczy z gminą Garstedt i od zachodu z gminą Toppenstedt. Od zachodu i północy płynie rzeczka Aubach nazywana też Garlstorfer Aue. Historia Wulfsen jest po raz pierwszy wzmiankowany w dokumencie nr 433 z 9 maja 1252 wydanym przez biskupstwo Verden. Dla wykazania wszystkich dóbr biskupich sporządzono wyczerpujący spis wszystkich miejscowości nowo wyświęconemu na biskupa Verden w 1251 Gerhardowi I hrabiemu von Hoya. Później uzyskał on przydomek "pobożny". W tym spisie pod pozycją VI występuje Wulfsen. Oryginalny cytat ze spisu: (VI.) Hae (sic) sunt ville, in quibus dominus episcopus habet minimatum dicimam; (A) De offitio Saltzenshusen: Tres ville Gellersen, Ordessen, Batzentorpe, ... Badelennburg, Wulfersen, Tagthorpe, Gerstede, Toppenstede, ... Linki zewnętrzne strona gminy Wulfsen (niem.)
Вульфзен

Вульфзен (нем. Wulfsen) — община в Германии, в земле Нижняя Саксония. Входит в состав района Харбург. Подчиняется управлению Зальцхаузен. Население составляет 1663 человека (на 31 декабря 2010 года). Занимает площадь 8,42 км². Примечания Ссылки
Вулфсен

Вулфсен (њем. Wulfsen) општина је у њемачкој савезној држави Доња Саксонија. Једно је од 42 општинска средишта округа Харбург. Према процјени из 2010. у општини је живјело 1.672 становника. Посједује регионалну шифру (AGS) 3353042. Географски и демографски подаци Вулфсен се налази у савезној држави Доња Саксонија у округу Харбург. Општина се налази на надморској висини од 22 метра. Површина општине износи 8,4 km². У самом мјесту је, према процјени из 2010. године, живјело 1.672 становника. Просјечна густина становништва износи 199 становника/km². Референце Спољашње везе Њем. Савезни завод за статистику (језик: немачки) Стална конференција градова и општина (језик: немачки) KommOn Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (29. април 2014) - Информациони систем градова, општина и округа. (језик: немачки) План насеља на мапи (Mapquest)
Вульфзен

Вульфзен (нім. Wulfsen) — громада в Німеччині, розташована в землі Нижня Саксонія. Входить до складу району Гарбург. Складова частина об'єднання громад Зальцгаузен. Площа — 8,42 км2. Населення становить 1715 ос. (станом на 31 грудня 2021). Галерея Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Вульфзен Офіційний сайт [Архівовано 12 квітня 2022 у Wayback Machine.] (нім.)
Schönewörde

Schönewörde er en kommune i den vestlige del af Landkreis Gifhorn i den tyske delstat Niedersachsen. Den ligger i den nordvestlige del af amtet (Samtgemeinde) Wesendorf . Schönewörde ligger mellem naturparkerne Südheide og Elm-Lappwald ved floden Ise, der løber ud i Aller i Gifhorn. Trafik Schönewörde ligger øst for Bundesstraße B 4 Uelzen–Braunschweig. Elbe-Seitenkanal løber i den østlige del af kommunen. Kommunen har holdeplads på Jernbanen Braunschweig–Uelzen. Eksterne kilder/henvisninger Kommunens websted Amtets websted
Schönewörde

Schönewörde es un municipio situado en el distrito de Gifhorn, en el estado federado de Baja Sajonia (Alemania), a una altitud de 63 metros. Su población a finales de 2016 era de unos 900 habitantes y su densidad poblacional, 50 hab/km².​​ Se encuentra ubicado a poca distancia al oeste de la frontera con el estado de Sajonia-Anhalt, y muy cerca de las ciudades de Brunswick y Wolfsburgo. Referencias Enlaces externos Página web oficial del distrito de Gifhorn Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Schönewörde.
Schönewörde

Schönewörde est une commune de l'arrondissement de Gifhorn, Land de Basse-Saxe. Géographie Schönewörde se situe sur l'Ise entre le parc naturel de Südheide et celui d'Elm-Lappwald. Histoire Schönewörde est mentionné pour la première fois en 1318 sous le nom de Sconenworden. À l'origine, il y a deux villages médiévaux désertés, Große Wöhrde et Kleine Wöhrde. Le village se développe avec la construction de la ligne de Brunswick à Wieren et du canal latéral de l'Elbe. Source de la traduction (de) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en allemand intitulé « Schönewörde » (voir la liste des auteurs). Liens externes (de) Site officiel Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail de la Basse-Saxe
Schönewörde

Schönewörde település Németországban, azon belül Alsó-Szászország tartományban. Lakosainak száma 897 fő (2023. december 31.). Schönewörde Wittingen és Wahrenholz községekkel határos. Népesség A település népességének változása: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (német) Kapcsolódó szócikkek Alsó-Szászország települései
Schönewörde

Schönewörde è un comune di 958 abitanti della Bassa Sassonia, in Germania. Appartiene al circondario (Landkreis) di Gifhorn (targa GF) ed è parte della comunità amministrativa (Samtgemeinde) di Wesendorf. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Schönewörde Collegamenti esterni (DE) Sito ufficiale, su wesendorf.de.
Шёневёрде

Шёневёрде (нем. Schönewörde) — община в Германии, в земле Нижняя Саксония. Входит в состав района Гифхорн. Подчиняется управлению Везендорф. Население составляет 919 человек (на 31 декабря 2010 года). Занимает площадь 17,73 км². Примечания Ссылки
Шеневерде

Шеневерде (њем. Schönewörde) општина је у њемачкој савезној држави Доња Саксонија. Једно је од 41 општинског средишта округа Гифхорн. Према процјени из 2010. у општини је живјело 958 становника. Посједује регионалну шифру (AGS) 3151026. Географски и демографски подаци Шеневерде се налази у савезној држави Доња Саксонија у округу Гифхорн. Општина се налази на надморској висини од 63 метра. Површина општине износи 17,7 km². У самом мјесту је, према процјени из 2010. године, живјело 958 становника. Просјечна густина становништва износи 54 становника/km². Референце Спољашње везе Њем. Савезни завод за статистику (језик: немачки) Стална конференција градова и општина (језик: немачки) KommOn Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (29. април 2014) - Информациони систем градова, општина и округа. (језик: немачки) План насеља на мапи (Mapquest)
Шеневерде

Шеневерде (нім. Schönewörde) — громада в Німеччині, розташована в землі Нижня Саксонія. Входить до складу району Гіфгорн. Складова частина об'єднання громад Везендорф. Площа — 17,73 км2. Населення становить 910 ос. (станом на 31 грудня 2021). Галерея Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Шеневерде Офіційний сайт (нім.)
Holzhafen Geestemünde

Der Holzhafen Geestemünde war ein Hafen in Geestemünde, heute Stadtteil von Bremerhaven. Er ist heute ein Zierteich. Geschichte Der Holzhafen, angelegt von 1875 bis 1877 nach Plänen von Theodor Hoebel, hatte eine Größe von 36.000 m² Fläche und eine Tiefe von 1,20 Meter. Über einen Stichkanal war er mit dem Hauptkanal und dem Handelshafen verbunden. Der kleine Hafen diente zum Flößen und zur Zwischenlagerung von Holz. Zur Nordseite führte ein Anschlussgleis, das hinter dem Holzhafenkanal von der Stichbahn nach Bremerhaven abzweigte. Nach dem Zollanschluss von 1888 ließen sich hier verstärkt holzverarbeitende Firmen nieder. 1882 entstand am Holzhafen für den GTV die erste Turnhalle. Um 1900 entstanden um den Holzhafen u. a. an der Leher Chaussee (heute Rheinstraße) und der Leherstraße (heute Bismarckstraße) vermehrt Wohnhäuser und die Firmen wurden zurückgedrängt. 1934 zerstörte ein Großbrand bei der Holzfirma Chr. Külken weite Teile der Anlagen am Holzhafen. Die Funktion eines Holzhafens wurde nun aufgegeben. 1937 wurde das Hafenbecken um 2/3 seiner Fläche verkleinert und die Verbindung zum Hauptkanal zugeschüttet. 1944 zerstörten Bombenangriffe viele Häuser in diesem Bereich. Um 1983 wurde er zu einem Zierteich umgewandelt. Heute dient er mit den angrenzenden Grünanlagen und Spielmöglichkeiten der Naherholung. Etwa in der Mitte der Wasserfläche befindet sich eine mehrstrahlige Fontäne. 2018 fanden Sanierungsarbeiten am Holzhafen statt. Das entleerte Becken wurde entschlammt und danach die Uferkante umgestaltet. Eine Straße im Norden und Westen des Beckens heißt Am Holzhafen. Sie führt von der Rheinstraße zur Bismarckstraße. Auf der 1937/38 zugeschütteten Zufahrt zum Holzhafen wurde 1968 die Großplastik Memento maris von Gerhart Schreiter errichtet. An der Nordseite des Holzhafens steht seit 1969 die Skulptur Mutter und Kind von Fritz Becker als Stiftung von Kurt Ditzen. Für die Schiffsmodellbaugruppe Bremerhaven ist der Holzhafen das Hauptfahrgewässer. Literatur Harry Gabcke, Renate Gabcke, Herbert Körtge, Manfred Ernst: Bremerhaven in zwei Jahrhunderten; Band I bis III von 1827 bis 1991. Nordwestdeutsche Verlagsgesellschaft, Bremerhaven 1989/1991, ISBN 3-927857-00-9, ISBN 3-927857-37-8, ISBN 3-927857-22-X. Einzelnachweise
Université Gottfried-Wilhelm-Leibniz de Hanovre

L'université Gottfried-Wilhelm-Leibniz de Hanovre (en allemand : Gottfried Wilhelm Leibniz Universität Hannover ou LUH) est une université allemande fondée en 1831 et basée dans la ville de Hanovre, en Basse-Saxe. Elle est membre de la TU9, une association des neuf meilleurs instituts technologiques universitaires allemands. Facultés de l'université Faculté d'architecture et d'architecture du paysage Faculté de génie civil et de géodésie Faculté d'économie et de management Faculté d'électrotechnique et d'informatique Faculté de lettres Faculté de droit Faculté de mathématiques et physique Faculté de génie mécanique Faculté de science de la nature Personnalités liées à l'université Bettina Gundler, directrice du musée des Transports du Deutsches Museum Düzen Tekkal, journaliste, Sarra Zaafrani, chef de gouvernement tunisienne Voir aussi Liens externes (de) Site officiel Ressources relatives à la recherche : Classement académique des universités mondiales CrossRef Horizon 2020 U-Multirank Portail des universités Portail de la Basse-Saxe Portail du royaume de Hanovre Portail du royaume de Prusse
Università di Hannover

L'Università di Hannover (per esteso Gottfried Wilhelm Leibniz Universität Hannover, o più semplicemente Leibniz Universität Hannover) è una università pubblica con sede ad Hannover, in Germania. Fondata nel 1831, è la seconda più grande università della Bassa Sassonia dopo l'Università Georg-August di Gottinga. Fa parte del TU9, un'associazione formata dalle nove principali università politecniche della Germania. È inoltre membro della CESAER (Conference of European Schools for Advanced Engineering Education and Research). Collabora pure alla gestione della Technische Informationsbibliothek (TIB), biblioteca nazionale tedesca della scienza e della tecnologia che nel suo genere rappresenta la più grande biblioteca nel mondo. Storia L'Università di Hannover venne fondata da Karl Karmarsch nel 1831 come "scuola superiore professionale"; divenuta sedici anni dopo "scuola politecnica", assunse in seguito, nel 1879, la denominazione di Università Tecnica Reale (Königlichen Technischen Hochschule). L'attuale nome, che fa riferimento al filosofo e scienziato Gottfried Wilhelm Leibniz, le fu conferito nel 2006 durante il 175º anniversario della sua fondazione. Facoltà L'Università di Hannover è attualmente articolata in nove facoltà: facoltà di architettura e paesaggio; facoltà di ingegneria civile e geodesia; facoltà di elettrotecnica e informatica; facoltà di giurisprudenza; facoltà di ingegneria meccanica; facoltà di matematica e fisica; facoltà di scienze naturali; facoltà di filosofia; facoltà di economia. Il TIB La Leibniz Information Centre for Science and Techonology University Library è l'archivio digitale dell'ateneo, che possiede l'autorizzazione a rilasciare il codice DOI e ha il compito di pubblicare tutte le tesi e le dissertazioni di dottorato degli allievi dell'Università e nell'ambito dell'Open Access. Inoltre, si occupa sia di gestire delle riviste accademiche proprie per conto dei partner dell'università che di finanziare i costi di pubblicazione con le riviste ad accesso aperto degli editori Whiley, Springer e Copernicus Publications. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Università di Hannover Collegamenti esterni (DE) Sito ufficiale, su uni-hannover.de. Leibniz Universität Hannover (canale), su YouTube. (EN) Opere di Università di Hannover, su Open Library, Internet Archive. (EN) Opere riguardanti Università di Hannover, su Open Library, Internet Archive.
Leibniz-Universiteit Hannover

De Leibniz-Universiteit Hannover (Duitse officiële naam: Gottfried Wilhelm Leibniz Universität Hannover), afkorting: LUH, is met 30.196 studenten in het wintersemester 2019/20 de na de Universiteit van Göttingen op een na grootste universiteit in de deelstaat Nedersaksen in Duitsland. Het hoofdgebouw is gesitueerd in de Hannover wijk Nordstadt. Belangrijke faculteiten hiervan zijn ook in de voorstad Garbsen gehuisvest. Het instituut is als technische hogeschool gesticht in 1831. De instelling eert met zijn naam Gottfried Wilhelm Leibniz. Het zwaartepunt van de aangeboden studierichtingen ligt, historisch bepaald, bij de bètawetenschappen. De instelling maakt deel uit van de universitaire TU9, TIME en CESAER samenwerkingsverbanden. Faculteiten De instelling kent de volgende faculteiten: Architectuur, landschap Bouwkunde, geodesie Elektrotechniek, informatica Rechten Machinebouwkunde Wis- en natuurkunde Natuurwetenschappen Filosofie Economie
Uniwersytet Hanowerski

Uniwersytet Hanowerski (niem. Gottfried Wilhelm Leibniz Universität Hannover, w latach 1968–1978: Technische Universität Hannover i Technische Hochschule Hannover, w latach 1847–1879: Polytechnische Schule) – drugi co do wielkości (po Uniwersytecie w Getyndze) uniwersytet Dolnej Saksonii, założony w 1831 roku, zatrudniający obecnie ponad 3000 pracowników naukowych. Uczelnia jest członkiem TU9. Obecnie, w roku 2020/2021, studiuje tam 30 tys. studentów na 9 wydziałach w ramach 150 jednostek badawczo-dydaktycznych, z czego 16 proc. stanowią studenci zagraniczni. Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona uczelni (niem. • ang.)
Universidade de Hanôver

A Universidade de Hanôver, oficialmente denominada Universidade de Hanôver Gottfried Wilhelm Leibniz (Gottfried Wilhelm Leibniz Universität Hannover, em alemão) é uma das mais prestigiadas universidades da Alemanha. Está estabelecida em Hanôver, na Baixa Saxônia, e foi fundada em 1831. A Universidade adotou o nome do filósofo e matemático Gottfried Wilhelm Leibniz, o qual serviu a casa de Hanôver, entre 1676 e 1716, como conselheiro de justiça, historiador, conselheiro político e bibliotecário no ducado de Brunsvique-Luneburgo, local em que se situava a cidade de Hanôver. Ver também Website oficial da Universidade de Hanôver
Universitatea Gottfried Wilhelm Leibniz din Hanovra

Universitatea Gottfried Wilhelm Leibniz (germană Gottfried Wilhelm Leibniz Universität) (pe scurt LUH sau Uni Hannover), a avut în anul 2008/09, 20.680 de studenți din care 3.138 erau străini. A fost denumită după Gottfried Wilhelm Leibniz. După Universitatea Georg-August din Göttingen este a doua universitate ca mărime din Saxonia Inferioară. Aici se predau 75 de discipline, universitatea fiind membră în TU9 German Institutes of Technology e. V. uniune formată din cele 9 universități mai mari din Germania. Personalități marcante Gerhard Ertl (premiul Nobel) J. Hans D. Jensen (premiul Nobel) Klaus Töpfer Wilhelm Busch Theodor Lessing Matthias Miersch Margarita Mathiopoulos Hans-Peter Schneider Christian Pfeiffer Karl Karmarsch Horst Dreier Facultăți În 2009 universitatea avea 9 facultăți Facultatea de Arhitectură Facultatea de Construcții și Geodezie Facultatea de Electrotehnică și Informatică Facultatea de Științe juridice Facultatea de Construții de mașini Facultatea de Matematică și fizică Facultatea de Științe naturale Facultatea de Filozfie Facultatea de Economie Vezi și Note 52.3822149.7177297
Univerza v Hannovru

Univerza v Hannovru (nemško Gottfried Wilhelm Leibniz Universität Hannover) je univerza v Hannovru (Nemčija), ki je bila ustanovljena leta 1831. Zgodovina Univerza je bila ustanovljena leta 1831 kot Višja trgovska šola. Leta 1879 je bila reorganizirana v Kraljevo šolo tehnologije in leta 1898 je dobila pravico podeljevanja doktoratov. Leta 1968 je bila preimenovana v Tehniško univerzo v Hannovru in leta 1978 v Univerzo v Hannovru. Članice Fakulteta za arhitekturo in urejanje prostora (Fakultät für Architektur und Landschaft; ustanovljena 2001) Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo (Fakultät für Bauingenieurwesen und Geodäsie) Fakulteta za električno inženirstvo in računalništvo (Fakultät für Elektrotechnik und Informatik) Filozofska fakulteta (Philosophische Fakultät) Pravna fakulteta (Juristische Fakultät; ustanovljena 1973) Fakulteta za matematiko in fiziko (Fakultät für Mathematik und Physik) Fakulteta za strojno inženirstvo (Fakultät für Maschinenbau) Fakulteta za naravne znanosti (Naturwissenschaftliche Fakultät; ustanovljena 1974) Glej tudi seznam univerz v Nemčiji Zunanje povezave Spletna stran univerze
Ганноверський університет імені Готфріда Вільгельма Лейбніца

Ганноверський університет імені Готфріда Вільгельма Лейбніца (нім. Gottfried Wilhelm Leibniz Universität Hannover, також Ганноверський університет імені Лейбніца (Leibniz Universität Hannover, скор. LUH) — вищий навчальний заклад у німецькому місті Ганновері. Загальні відомості Ганноверський університет є другим за величиною (після Геттінгенського університету) вищим навчальним закладом в землі Нижня Саксонія. Тут навчаються 20 758 студентів (на навчальний рік 2010/2011), з них — 3 138 — іноземні студенти. Число співробітників університету становить 3.670 осіб, з них — 315 професорів. Бюджет навчального закладу це близько 309 мільйонів євро (на 2007). Президент університету — Фолькер Еппінг. Орієнтований переважно на вивчення технічних дисциплін Ганноверський університет є частиною Ніжнесаксонськой технічної вищої школи ((NTH)). Відомі випускники Урсула фон дер Ляєн — міністр оборони Німеччини, президент Європейської комісії (з 2019). Рудольф Дільс — перший керівник гестапо. Почесний член і почесний сенатор університету у свої роки. Джерела Література Sid Auffarth, Wolfgang Pietsch: Die Universität Hannover. Ihre Bauten. Ihre Gärten. Ihre Planungsgeschichte. Imhof Verlag 2003. ISBN 3-935590-90-3 Festschrift zum 175-jährigen Bestehen der Universität Hannover. 3 Bände. Olms, Hildesheim 2006. ISBN 3-487-13113-7 Herbert Mundhenke(Bearb.): Die Matrikel der Höheren Gewerbeschule, der Polytechnischen Schule und der Technischen Hochschule zu Hannover. Bd. I: 1831—1881; Bd.II: 1881—1911; Bd.III: Erläuterungen und Register (Veröffentlichungen der Historischen Kommission für Niedersachsen und Bremen, IX Abt. 6). Bd.I: Hildesheim (Verlag August Lax)1988, XXX u. 280 S.; Bd.II u. III: Hannover (Verlag Hahnsche Buchhandlung) 1991,S. 281—858 u. 1992, 342 S.(Rez. u.a.v. Gerold Schmidt, Oldenburgische Familienkunde Jg. 40 H.1/1998, S. 683 Посилання Офіційний сайт університету Вільгельма Лейбніца [Архівовано 3 вересня 2020 у Wayback Machine.]
Würth

El grup Würth (en alemany: Würth-Gruppe, pronunciat [ˈvʏʁtɡʁʊpə]) és un majorista mundial de fixacions, cargols i accessoris de cargols. Würth va ampliar la seva gamma i avui ofereix una gamma completa d'equips empresarials per a negocis artesanals en una mena de supermercat propi. Würth ofereix tacs, productes químics, components electrònics i electromecànics, mobles i accessoris de construcció, eines, màquines, material d'instal·lació, maquinari d'automòbil, gestió d'inventaris, sistemes d'emmagatzematge i recuperació. El grup de més de 400 empreses de més de 80 països ha donat servei a les indústries de l'automoció, la fusteria, el metall, la indústria i la construcció. Würth va ser fundada el 1945 per Adolf Würth a Künzelsau, Alemanya. L'empresa és de propietat familiar i està dirigida pel seu fill Reinhold Würth des de 1954. Història Würth va ser fundada per Adolf Würth (1909–1954), amb el propòsit de vendre cargols el 1945 a Künzelsau (d'aquí el logotip de l'empresa, que consta del nom de la família i una W de dos caps de cargol amb caps cilíndrics i rodons). Després de la mort d'Adolf Würth, el seu fill Reinhold Würth es va fer càrrec el 1954 als 19 anys amb la seva mare Alma Würth, convertint-la en una empresa de dues persones. Des d'aleshores, l'empresa ha estat activa en la distribució de fixacions i eines amb més de 100.000 productes diferents d'aquestes línies. Els seus més de 3,9 milions de clients inclouen empreses del sector de la construcció, l'elaboració de fusta i metall, empreses d'automoció i, cada cop més, clients industrials. Avui el Grup Würth opera a tot el món i dona feina a més de 81.000 persones, la qual cosa la converteix en una de les empreses no cotitzades més grans d'Alemanya. El diari alemany Die Welt la va classificar com a 91 a la seva llista de les 500 millors empreses. L'1 de gener de 1994, Reinhold Würth es va retirar de la direcció i va assumir el càrrec de president del Consell Assessor de Würth. L'1 de març de 2006 va cedir aquest càrrec a la seva filla Bettina Würth i va esdevenir president del Consell de Supervisió del Grup Würth. El 27 d'octubre de 2006, després de cinc anys d'investigació, el grup va obrir una planta de producció a Schwäbisch Hall per a nous tipus de cèl·lules solars utilitzant coure, indi i seleni en comptes de silici. Reinhold Würth va aconsellar als seus aproximadament 25.000 empleats a Alemanya que no votessin per l'extrema dreta AfD el 2024. En una carta de cinc pàgines, l'aleshores, de 88 anys, va assenyalar que no tot anava bé a l'actual govern Scholz, sinó que l'AfD volia abolir l'estat del partits. A diferència d'altres empreses comercials, Würth gasta molt en recerca i desenvolupament. Va establir un rècord el 2007 amb més de 60 patents. Referències
Würth

Würth eller officielt Adolf Würth GmbH & Co. KG er en multinational tysk grossist og fremstillingsvirksomhed. De forhandler bolte, skruer, kemikalier, elektronik, komponenter, fittings, værktøj, maskiner og biludstyr. De har over 400 datterselskaber i over 80 lande og ca. 85.000 ansatte. Würth blev etableret i 1945 af Adolf Würth i Künzelsau, Baden-Württemberg. Virksomheden har siden 1954 været ledet af sønnen Reinhold Würth. Referencer