Bremen

Slobodni hanzeatski grad Bremen je grad na sjeverozapadu Njemačke i istovremeno upravno središte najmanje savezne pokrajine Bremen (404 km²). Bremen ima 548.477 stanovnika (2008.) i leži na rijeci Weser, 95 km jugozapadno od Hamburga, 70 km od Sjevernog mora i 53 km Bremerhavena. Važno je cestovno i željezničko čvorište te zračna luka. Poslije Hamburga, Bremen je i najvažnija njemačka luka. Važno je industrijsko i trgovačko središte (brodogradnja, industrija automobila, zrakoplova, strojeva, čelika, duhana, tekstila i dr.; pivovare, pržionice kave, trgovina vinom). Bremen je i sjedište brojnih banaka, osiguravajućih društava i burze, ali od 1971. godine i upravno i kulturno središte sa sveučilištem. Povijest Bremen se razvio na križanju važnih trgovačkih putova između Rajne i Labe te između Sjevernog mora i južne Njemačke. Spominje se od 787. godine kada je utemeljena biskupija; 965. car Oton I. podjeljuje mu trgovačke povlastice, a 1186. gradske povlastice daruje mu car Fridrik I. Barbarossa. Od 12. stoljeća važno je središte pomorske trgovine. Od 1225. član Hanze; 1646. – 1803. grad država. Godine 1815. kao slobodni hanzeatski grad postaje član Njemačkog saveza. U revolucionarnom pokretu spartakovaca 1919. godine u Bremenu je kratkotrajno proglašena sovjetska republika. U Drugom svjetskom ratu grad je teško razoren u savezničkim bombardiranjima kada je uništeno 69% zgrada. Znamenitosti Mnoge znamenitosti u Bremenu se nalaze u Starom gradu (Altstadt) – ovalni prostor okružen rijekom Weser na jugozapadu, te Wallgrabenom, bivšim opkopom srednjovjekovnih gradskih zidina, na sjeveroistoku. Najstariji dio Altstadat je na jugoistoku, počevši od Tržišnog trga (Marktplatz), a završava u četvrti Schnoor. Marktplatzom dominiraju bogate fasade Vijećnice. U blizini ulaza u Ratskeller je brončana skulptura "Bremenski glazbenici" (Die Stadtmusikanten) Gerharda Marcksa iz 1953. god., koji portretira magarca, psa, mačku i pijetla iz basne braće Grimm. Zaštićena UNESCOva svjetska baština: Gradska vijećnica u Bremenu – sjedište predsjednika Senata i gradonačelnika slobodnog hanzeatskog grada Bremena. To je jedan od najznačajnijih primjera gotičke arhitekture od opeke u Europi. Pročelja su izgrađena dva stoljeća kasnije (1609. – 1612.) u stilu renesanse. To je također dom najstarijeg vina na svijetu, pohranjene u njihovim originalnim bačvama u Apostel komori. Rolandov kip (1404.) gleda prema katedrali i nosi Durendart, "mač pravde" i štit ukrašen carskim orlom. Ostale zanimljive zgrade u blizini Marktplatza su Schütting, dvorana flamanskog-obrtničkog ceha 16. stoljeća, te Stadtwaage, bivša kuća za vaganje (sagrađena 1588.) s renesansnim pročeljem. Fasade i kuće okolnih zgrada na trgu su prve obnovljene zgrade u Bremenu nakon Drugog svjetskog rata. Ostale zgrade su: Velebna bremenska katedrala sv. Petra (13. st.), istočno od Marktplatza, sa skulpturama Mojsija, Davida, Petra i Pavla, te Karla velikog. Gospina crkva (Liebfrauenkirche) je najstarija crkva u gradu (11. st.). U njezinoj kripti nalazi se nekoliko impresivnih zidnih slika iz 14. stoljeća. 110 m južno od Markplatza nalazi se ulica Böttcherstraße, koju je 1923. – 1931. god. lokalni magnat Ludwig Roselius, dao urediti u mješavinu gotike i secesije. Danas je ova ulia jedna od najpopularnijih atrakcija Bremena. Na kraju Böttcherstraße stoji Crkva sv. Martina (Martinikirche), gotička crkva od opeke izgrađena 1229., a obnovljena 1960. god., nakon što je bila uništena u Drugom svjetskom ratu. Schlachte je srednjovjekovna luka Bremena (moderna luka je nekoliko kilometara nizvodno), a danas priobalni bulevar s kafićima i birtijama s obje strane obala Wesera. Sport Bremen je dom nogometnog kluba Werder Bremen, koji je godinama u vrhu Bundeslige i stalni je sudionik europskih klupskih natjecanja. Gradovi prijatelji Gdańsk (Poljska) od 1976. Riga (Latvija) od 1985. Dalian (Kina) od 1985. Rostock (Njemačka) od 1987. Haifa (Izrael) od 1988. Bratislava (Slovačka) od 1989. Corinto (Nikaragva) od 1989. Izmir (Turska) od 1995. Yokohama (Japan) od 2001. Vanjske poveznice Službena stranica Službena stranica velesajma Ostali projekti