Universitat de Hannover

La Universitat de Hannover, de nom oficial en alemany Gottfried Wilhelm Leibniz Universität Hannover o abreujat LUH, és una universitat ubicada a la ciutat de Hannover, a la Baixa Saxònia, Alemanya. Fundada el 1831 és una de les universitats de ciència i tecnologia més grans i antigues d'Alemanya, a més de ser la segona major institució de nivell superior a la Baixa Saxònia. L'any 2015/2016 estudiaven a la universitat 26.800 estudiants, dels quals 2.400 eren estrangers provinents de més de 120 països. La Universitat Leibniz de Hannover és membre de la TU9, la societat que aglutina les 9 universitats tècniques més importants del país. Es també membre de la CESAER, una associació sense ànim de lucre que reuneix les principals universitats d'enginyeria a Europa. La universitat patrocina la Biblioteca Nacional Alemanya de Ciència i Tecnologia (TIB), la major biblioteca de ciència i tecnologia del món. Història La universitat es va fundar el 1831 com a escola superior de comerç. En 1879 ascendí a Universitat Reial Tècnica i en 1898 obtingué el dret per a formar a doctors. El perfil de la universitat, d'ençà dels seus inicis, estigué centrat en la ciència i en la tecnologia. Durant el segle XX s'obriren facultats d'art i humanitats i la, anteriorment independent, Universitat per a la Formació de Mestres, fou integrada a la universitat. Facultats i personal Nou facultats amb més de 190 cursos de primer grau a temps complet i a temps parcial la converteixen en la segona institució superior educativa de la Baixa Saxònia. La universitat compta amb 2.980 empleats dedicats a la investigació i ensenyament, dels quals 329 són professors i 1.830 empleats tècnics i administratius, amb un total de 4.810 empleats. Les facultats que componen la Universitat són: Facultat d'Arquitectura i Ciències del Paisatge Facultat d'Enginyeria Civil i Ciència Geodètica Facultat d'Economia i Gestió Facultat d'Enginyeria Elèctrica i Ciències de la Computació Facultat d'Humanitats Facultat de Dret Facultat de Matemàtiques i Física Facultat d'Enginyeria Mecànica Facultat de Ciències Naturals Instal·lacions El campus de la universitat s'estén al llarg de 160 edificis que ocupen 326.200 m² de superfície. Pressupost La universitat rep de l'estat alemany 236,4 milions d'euros, a més de rebre 108,8 milions d'euros de fons de tercers, 65,4 milions de fons especials del país, 8,5 milions per concepte de matrícules i altres ingressos per 37,3 milions d'euros. Biblioteca de la universitat i TIB La biblioteca fou establerta per la fundació de la Höhere Gewerbeschule/Polytechnische Schule el 1831. S'expandí quan la institución evolucionà a un centre de formació professional/tècnica. Degut a la Segona Guerra Mundial, es va convertir en l'única col·lecció nacional de literatura científica i tècnica en l'Alemanya en el període de la postguerra. Aquesta fou la base sobre la qual la biblioteca de l'Institut de Tecnologia (en alemany: Technische Informationsbibliothek) s'establí en 1959. Hui en dia la col·lecció forma el nucli de la Biblioteca Nacional Alemanya de Ciència i Tecnologia, la qual és la institució més gran de la seua classe en el món. Estudiants i professores destacats Professors Peter Antes (1942), professor de religió. Friedrich Bergius (1884–1949), químic, Premi Nobel de Química (1931). Constantin Carathéodory (1873–1950), matemàtic i profesor. Karsten Danzmann (1955), físic. Horst Dreier (1954), advocat. Gerhard Ertl (1936), físic i químic, Premi Nobel de Química (2007). J. Hans D. Jensen (1907–1973), físic, Premi Nobel de Física (1963). Karl Karmarsch (1803–1879), enginyer i educador. Theodor Lessing (1872–1933), filòsof. Oskar Negt (1934), filòsof social. Eduard Pestel (1914–1988), enginyer i polític. Ludwig Prandtl (1875 – 1953), físic, professor i enginyer en fluïds i aerodinàmica. Klaus Töpfer (1938), polític alemany (CDU). Alumnes Carl F. W. Borgward (1890–1963), empresari, fabricante d'automòbils i enginyer. Walter Bruch (1908–1990), enginyer electrònic. Alfred Bucherer (1863–1927), físic. Wilhelm Busch (1832–1908), poeta i artista. Erich Gutenberg (1897–1984), economista. Rento Hofstede Crull (1863–1938), pioner en electricitat. Wolfgang Jüttner (1948), polític alemany (SPD). David McAllister (1971), polític alemany (CDU). Christian Otto Mohr (1835–1918), enginyer civil. Carl Adam Petri (1926–2010), matemàtic i especialista en ciències de computació. Frank Pohlmann (1959), polític nord-americà. Hans Heinrich Brüning (1848-1928) Vista panoràmica Referències