Phormium tenax

Phormium tenax (maorsko harakeke; novozelandski lan zunaj Nove Zelandije; in novozelandska konoplja v zgodovinskih navtičnih kontekstih) je zimzelena trajnica, ki izvira iz Nove Zelandije in otoka Norfolk, je pomembna vlaknasta rastlina in priljubljena okrasna rastlina. Rastlina raste kot šop dolgih, trakastih listov, dolgih do dva metra, iz katerih se dvigne veliko višji cvetoči poganjek z dramatičnimi rumenimi ali rdečimi cvetovi. Kljub temu, da je splošno znan kot lan, harakeke spada v rod Phormium, enokaličnice, in je listno vlakno, medtem ko lan (lan) spada v rod Linum, rozid, in je ličje vlakno (ki prihaja iz stebla rastline). Rastlini imata evolucijsko izjemno oddaljeno sorodstvo. Vlakno se pogosto uporablja od prihoda Maorov na Novo Zelandijo, prvotno v tradicionalnih maorskih tekstilijah in tudi pri izdelavi vrvi in ​​jader po prihodu Evropejcev vsaj do druge svetovne vojne. Je invazivna vrsta na nekaterih pacifiških otokih in v Avstraliji. Stebla rastline vsebujejo kukurbitacine, ki so strupeni za nekatere živali, nekateri med njimi pa imajo za ljudi najbolj grenak okus. Taksonomija Phormium tenax J.R.Forst & G.Forst sta leta 1776 opisala Johann Reinhold Forster in Georg Forster, oče in sin nemških botanikov na drugem potovanju Jamesa Cooka. Etimologija Beseda hara v maorskem imenu harakeke je ostanek avstronezijskega korena *paŋudaN (prek protooceanskega *padran), ki se je ohranil v sorodnih jezikih in se nanaša na rastline pandanus s podobnimi značilnostmi ovojnih listov, ki se uporabljajo tudi za tkanje (kot Pandanus tectorius, znan tudi kot hala v havajščini), saj je bila Nova Zelandija eno redkih krajev, kjer pandanus ni bil na voljo. Ekologija Skakajoči pajek Trite planiceps živi pretežno v zvitih listih te vrste. Phormium tenax je obalna pokrovna rastlina, povezana s pomembnim habitatom, kot je gnezditveni habitat za ogroženega rumenookega pingvina (Megadyptes antipodes).[9] Tradicionalna uporaba Maorov Novozelandski lan je bil eno najpogosteje uporabljenih vlaken za tkanje pred stikom z Evropejci na Novi Zelandiji zaradi svoje široke dostopnosti in dolgih pramenov. Harakeke se lahko tke surov za ustvarjanje predmetov z odprtim tkanjem (kjer para ali vodoodporna povrhnjica rastline ostane nedotaknjena) ali pa se obdela tako, da ostane le muka, za predmete z gostim tkanjem. Široka dolžina listov harakeke omogoča tkalcem ustvarjanje različnih dolžin trakov, zaradi česar je rastlina primerna za različne predmete in velikosti. V predevropski družbi so imeli Maori posebne plantaže lanu, ki je bil njihov najpomembnejši tekstil. Pripravljali so ga tako, da so zelene liste odrezali blizu osnove, preden so jih razcepili in stkali. Različne priprave listov so omogočile, da se je material uporabljal tako kot trpežen ploščat, debelo tkan material (kot pri kete in preprogah) kot tudi kot vlaknasta vrvica, ki se je uporabljala za ustvarjanje vrvi in ​​fino tkanih plaščev. Harakeke se lahko skuha z vročimi kamni, da se trakovi pobelijo, vendar je barvanje vlaken zaradi vodoodpornega para težko. Vendar pa se harakeke lahko barva s paru ali blatom, bogatim z železom. Harakeke je mogoče narediti bolj prožen in z manjšim krčenjem z uporabo tehnike hapine, kjer se z nožem ali školjko potegne čez vlakno, da se odstrani vlaga, ne da bi se pri tem poškodovale površinske plasti. Gojenje Phormium tenax se je v tradicionalni maorski družbi uporabljal na številne načine. Bil je glavni material za tkanje, ki so ga sprejeli, potem ko aute (Broussonetia papyrifera, syn. Morus papyrifera L. - navadna papirjevka), tradicionalno drevo, ki se je v Polineziji uporabljalo za izdelavo tkanin, ni uspevalo v novozelandskem podnebju. Številne tradicionalne uporabe so večinoma opustile rabo, se pa uporaba tradicionalnih materialov v sodobni maorski umetnosti in obrti povečuje. Dve najpogostejši obliki lanu v tradicionalni obrti sta uporaba olupljenih, posušenih listov kot širokih trakov, na primer pri tkanju kete (košar iz lanenih vlaken), in strganje, tolčenje in pranje listov za ustvarjanje vlakna – muka – ki se uporablja pri tāniko (tkanju) mehke, trpežne tkanine za oblačila. Lan se uporablja tudi kot dekorativni in strukturni element v tukutuku, oblogah, ki jih najdemo v maorskih wharenui (hišah za srečanja). Pred veliko depresijo v 1930-ih, ki je uničila lan kot industrijo, so Evropejci dvakrat resno poskušali vzgojiti lan za vlakna. Prvega je okoli leta 1908 izvedla Leonard Cockayne iz Wellingtona. Drugega pa je konec 1920-ih izvedla John Stuart Yeates iz Masseyja. V novejši raziskavi, ki jo je vodila Xiaowen Yuan na Univerzi Massey, so raziskovali uporabo novih kompozitnih materialov iz lanenih vlaken za izboljšanje delovanja superkondenzatorjev. Novozelandski lan so na Sveti Heleni gojili od konca 19. stoletja do približno leta 1966 za proizvodnjo vrvic in vrvi ter za izvoz. Danes rastline ostajajo, vendar se je industrija ustavila; veljajo za ekološki problem. Okrasne rastline V zadnjem času se P. tenax in njegov bratranec P. colensoi pogosto gojita kot okrasni vrtni rastlini, njuni izraziti pahljači koničastih listov pa predstavljajo osrednjo točko v mešanih zasaditvah ali na robu trate. Enostavno ju je gojiti na sončnem mestu, zlasti na obalnih območjih z nekaj zaščite pozimi, vendar zahtevata zanesljivo vlažno zemljo. Pogosto ju najdemo v vrtnih centrih med rastlinami podobnega videza, predvsem z juko in kordilino. Vendar pa gre za zelo različne rastline z različnimi zahtevami. P. tenax in nekatere sorte lahko zrastejo do precejšnje velikosti - 4 m v višino in 2 m v širino. Kultivari V zadnjem času je bilo več kultivarjev izbranih kot okrasne vrtne rastline, vključno z: 'Bronze Baby' - bronasti listi z obokanim vzponom, rastlina visoka od 0,61 do 0,91 m. 'Dazzler' - bronasto kostanjevi listi z rdečimi in rožnatimi črtami, rastlina doseže višino 0,91 metra. 'Duet' agm Purpureum Group agm 'Sundowner' agm - 1,8 m visoka rastlina, listi so progasti z bronastimi, zelenimi in rožnato rožnatimi črtami. 'Variegatum' agm 'Yellow Wave' agm Tisti, ki so označeni z agm, so prejeli nagrado Kraljevega hortikulturnega društva za vrtne zasluge. Sklici Zunanje povezave Harakeke image gallery from Landcare Research - Manaaki Whenua