Armáda spásy

Armáda spásy (zkratka AS, anglicky Salvation Army) je křesťanská církev s kvazivojenskou strukturou a zároveň charitativní organizace, kterou tato církev provozuje a která je známa především péčí o bezdomovce. Byla založena v Anglii roku 1865. Působí v mnoha státech světa, celkem udává 1,5 milionu členů označovaných jako vojáci, důstojníci, souhrnně salutisté. Učení Armády spásy se také označuje jako salutismus. Historie Armádu spásy založil metodistický kazatel William Booth (1829–1912) v roce 1865, i když jeho původním úmyslem nebylo zahájit nové náboženské hnutí. Od chvíle, kdy se jako dospívající chlapec obrátil ke křesťanství, měl Booth velký zájem o chudé a nevěřící lidi ve svém městě Nottinghamu v Anglii. V roce 1865 se setkal se skupinkou křesťanů, kteří pořádali setkání ve Východním Londýně, což byla jedna z nejchudších čtvrtí města. Booth se stal vedoucím této skupiny a doufal, že víra promění životy lidí, kteří se pak přidají k místním církvím. Avšak ti, kteří se pod jeho vlivem obrátili, chtěli zůstat s ním a připojit se k jeho službě – a tak začala práce, která byla napřed známa jako „Misie Východního Londýna“ a později jako „Křesťanská misie“. V roce 1878 změnila tato organizace název na Armádu spásy. Během desetiletí se hnutí rozšířilo mimo Británii. Dobře se zavedlo hlavně v Severní Americe. Na území Československa a Česka Armáda spásy zahájila svoji činnost v Československu v roce 1919, kdy dorazil do Československa první pracovník, Švéd Karl Larsson (1868–1952), a roku 1920 tak již existovalo osm sborů. Zaregistrována byla v roce 1921. Přečkala obtížnou dobu okupace (1939 až 1945). Komunistický režim však její existenci v tehdejším Československu zcela ukončil. Početná skupina jejích členů byla dokonce uvězněna. Major Josef Korbel a majorka Filipína Venclová byli odsouzeni k nejtěžším trestům. Major František Pivonka zemřel roku 1959 těsně před zahájením procesu proti němu. Po úředním rozpuštění Armády spásy se její členové zapojili do činností ostatních církví, trpěných v té době komunistickým režimem. Krátce po „Sametové revoluci“ v listopadu 1989 požádala skupina křesťanů Armádu spásy, aby zvážila obnovení práce. Tehdejší federální československá vláda měla také velký zájem o odborné a praktické zkušenosti Armády s řešením problémů lidí bez domova. Prezident Václav Havel se setkal s generálkou Evou Burrowsovou a byly navázány přímé kontakty s Ministerstvem práce a sociálních věcí. Armáda spásy v České republice byla registrována MV ČR dne 17. května 1990 jako občanské sdružení. Armáda spásy v ČR má sídlo v Praze. V jejím čele stojí národní velitel pro Českou republiku. Národní Ústředí zajišťuje styk s Ústředními orgány ČR, koordinuje práci v celé republice, udržuje kontakt s mezinárodní Armádou spásy a vede centrální účetnictví pro veškerá zařízení Armády spásy v ČR. Konkrétní práce v jednotlivých městech, kde Armáda spásy působí (tedy Praha, Brno, Ostrava, Havířov, Karlovy Vary, Krnov, Opava, Přerov, Šumperk, Kopřivnice, Frýdek-Místek, Bohumín a Čermná ve Slezsku) zahrnuje oblast duchovní i sociální. Duchovní práce je soustředěna do tzv. sborů, v jejichž čele stojí důstojníci Armády spásy. V současné době je v každém městě působení jeden sbor Armády spásy. Jednotlivá sociální zařízení jsou vedena zahraničními i českými odborníky. Sociální práce zahrnuje např. péči o bezdomovce, staré a nemocné občany, matky s dětmi, děti a mládež, ale i další formy pomoci podle aktuálních potřeb. Speciální projekty jsou Domovy Přístav v Ostravě – pobytové zařízení se zvláštním režimem pro lidi bez domova v seniorském věku a služby následné péče v Havířově – nabízejí možnost těm, kteří se rozhodli bojovat se závislostmi na alkoholu a gamblingu a potřebují podporu na cestě k trvalé abstinenci. Dne 25. září 2013 se Armáda spásy stala oficiální registrovanou církví v České republice. Občanské sdružení tímto automaticky nezaniklo. Armáda spásy provozuje dvě Ordinace pro chudé, první otevřela v roce 2018 v Ostravě, druhou v roce 2022 v Praze-Holešovicích. V roce 2021 navázala spolupráci se spolkem Medici na ulici, v němž zdravotnickou asistenci bezdomovcům poskytují studenti medicíny. Celosvětová expanze Armády spásy V současné době působí Armáda spásy ve 127 zemích na světě. Její mezinárodní ústředí vede v Londýně generál André Cox. Přes 1 100 000 vojáků a 100 000 zaměstnanců pracuje v rozvojových komunitních programech, azylových zařízeních pro bezdomovce, dětských domovech, rehabilitačních centrech, centrech pro děti a mládež, domovech pro seniory, nemocnicích a projektech pro služby vojenským složkám, vězňům a vyhledávání pohřešovaných osob. 1865 – Anglie 1874 – Wales 1879 – Jersey, Skotsko 1880 – Austrálie, Severní Irsko, sjednocené stavy Ameriky 1881 – Francie 1882 – Alderney, Kanada, Guernsey, Indie, Švédsko, Švýcarsko 1883 – Nový Zéland, Pákistán, jižní Afrika, Srí Lanka 1884 – Irsko, Svatá Helena (ostrov) 1886 – Německo, Newfoundland 1887 – Dánsko, Itálie, Jamajka, Nizozemsko 1888 – Norsko 1889 – Belgie, Finsko 1890 – Argentina, Uruguay 1891 – Zimbabwe 1894 – Havaj, Indonésie 1895 – Gibraltar (do roku ne 1968), Guyana, Island, Japonsko 1896 – Malta (do roku 1972) 1898 – Aljaška, Barbados 1901 – Trinidad a Tobago 1902 – Grenada 1904 – Panama 1907 – Kostarika 1908 – Korea 1909 – Chile 1910 – Paraguay, Peru 1913 – Rusko (do roku 1923) 1915 – Belize, Myanmar 1916 – Čína (do roku 1951), Mosambik 1917 – Surinam 1918 – Kuba 1919 – Československo (do roku 1950) 1920 – Bolívie, Nigérie 1921 – Keňa 1922 – Brazílie, Ghana, Zambie 1923 – Lotyšsko (do roku 1939) 1924 – Faerské ostrovy, Maďarsko (do roku 1949) 1926 – Surinam 1927 – Rakousko, Estonsko (do roku 1940) 1930 – Hongkong 1931 – Bahamy, Uganda 1933 – Francouzská Guyana (do roku 1952), Tanzanie, Jugoslávie (do roku 1948) 1934 – Alžírsko (do roku 1970), Kongo (Kinshasa), Mandžukuo (do roku 1945) 1935 – Singapur 1936 – Egypt (do roku 1949) 1937 – Kongo (Brazzaville), Mexiko, Filipíny 1938 – Malajsie 1950 – Haiti 1956 – Papua Nová Guinea 1960 – Svazijsko 1962 – Portoriko 1965 – Tchaj-wan 1967 – Malawi 1969 – Lesotho 1970 – Bangladéš 1971 – Portugalsko, Španělsko 1972 – Venezuela 1973 – Fidži 1976 – Guatemala 1978 – Kanárské ostrovy 1980 – Francouzská Guyana (znovu) 1985 – Angola, Kolumbie, Ekvádor, Marshallovy ostrovy 1986 – Tonga 1988 – Libérie 1989 – El Salvador, Thajsko (do roku 1993) 1990 – Česko (znovu, předtím Československo), Maďarsko (znovu), Lotyšsko (znovu) 1991 – Rusko (znovu) 1992 – Bělorusko (do roku 1996), Somálsko (do roku 1995) 1993 – Gruzie, Ukrajina 1994 – Guam, Moldavsko 1995 – Dominikánská republika, Estonsko (znovu) 1996 – Rwanda 1997 – Botswana 1999 – Svatý Martin (ostrov) 2000 – Macao 2004 – Litva, Rumunsko 2005 – Falklandy, Polsko Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Armáda spásy na Wikimedia Commons Stránky české Armády spásy (česky) Stránky mezinárodní Armády spásy (anglicky)