NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
TT Circuit Assen

TT Circuit Assen je závodní trať postavená v roce 1955. Nachází se v Assenu v Nizozemí. Divácká kapacita je 100 000 včetně 60 000 sedadel. Historie okruhu Původní trať byla postavena v roce 1955 a měřila 7705 metrů. V roce 2006 byl okruh podstatně rekonstruován, délka se zkrátila na 4555 metrů a začalo se mu říkat A-Style Assen TT Circuit. Původní zůstala jen jedna část a to cílová rovinka, která se nikdy nepřesunula. Zajímavosti TT Circuit Assen je jediná trať, která je v kalendáři Mistrovství světa silničních motocyklů od roku 1949, kdy tato kategorie začala. Dutch TT se vždy koná poslední sobotu v červnu. Vítězové Grand Prix silničních motocyklů - Nizozemsko Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu TT Circuit Assen na Wikimedia Commons Oficiální web okruhu Archivováno 8. 7. 2025 na Wayback Machine.
TT Circuit Assen

Der TT Circuit Assen ist eine Motorsport-Rennstrecke bei der niederländischen Stadt Assen, auf der unter anderem die Dutch TT, der niederländische Lauf zur Motorrad-Weltmeisterschaft ausgetragen wird. Sie ist nach Zandvoort die zweitälteste und längste niederländische Rennstrecke. Geschichte Das erste Rennen in Assen wurde am 11. Juli 1925 auf öffentlichen Straßen auf einem Dreieckskurs durch die Ortschaften Borger, Schoonloo und Grolloo über eine Länge von 28,4 km ausgetragen. Sieger war Piet van Wijngaarden auf einer 500-cm³-Norton mit einem Schnitt von 91,4 km/h. Ab 1926 kam der Circuit van Drenthe mit geändertem Streckenverlauf zum Einsatz. Er führte durch de Haar, Barteldbocht, Oude Tol, Hooghalen und Laaghalerveen. Den Streckenrekord auf dieser Strecke hält der Brite Geoff Duke auf Gilera mit einer Durchschnittsgeschwindigkeit von 169,7 km/h im Jahr 1954. 1955 löste eine permanente Rennstrecke mit einer Länge von 7705 m den alten Straßenkurs ab. Diese wurde 1984 zunächst auf 6049 m und 2006 auf 4555 m verkürzt. Die längste Gerade misst 970 m. Die Kurven sind leicht überhöht. Die Strecke bietet 90.000 Zuschauern Platz. Aufgrund der hohen Geschwindigkeiten, die speziell auf den früher genutzten Varianten des TT Circuit Assen regelmäßig erreicht wurden, trägt die Strecke den Spitznamen „Cathedral of Speed“. Wissenswertes Assen ist die einzige Strecke, auf der seit 1949 jedes Jahr ein Motorrad-WM-Rennen ausgetragen wurde. Die Dutch TT wurde bis 2015 traditionell am letzten Samstag des Juni gefahren. Der TT Circuit ist die einzige aktuelle Motorrad-WM-Strecke, die speziell für Motorräder konzipiert ist. Die Strecke ist regelmäßiger Austragungsort eines Laufs zur Seitenwagen-Weltmeisterschaft. 2019 und 2020 gastierte die DTM auf dem TT Circuit Assen. Das Auftakt-Zeitfahren der Vuelta a España 2009 wurde auf dem TT Circuit ausgetragen. Weblinks Offizielle Website (niederländisch, deutsch, englisch) TT Circuit Assen auf Rennstreckendatenbank Racing Circuits Info (englisch) TT Circuit Assen auf Eventdatenbank Racing-Calendar.net (englisch) Einzelnachweise
TT Circuit Assen

Le circuit d'Assen est un circuit automobile et moto, de 4,555 km situé à 5 km au sud-ouest de la ville d'Assen dans la province de la Drenthe, aux Pays-Bas. À ses débuts en 1925, c'est alors un circuit provisoire de 28,57 km tracé sur des routes de campagne pavées de briques. Ce n'est qu'en 1955 qu'un circuit permanent de 7,705 km est construit. Le circuit actuel est le résultat d'une profonde évolution réalisée en 2006. Le complexe peut accueillir 100 000 spectateurs et offre 60 000 places assises. Depuis sa création, il s'y déroule tous les ans le Grand Prix moto des Pays-Bas appelé aussi le Dutch TT, ainsi que, depuis le début des années 1980, une manche du championnat du monde de Superbike. De même que le « motodrome » d'Hockenheim, ce circuit a été conçu pour les motos. En septembre 2007, le circuit a également accueilli une manche de l'ancien championnat Champ Car. Le circuit accueille le truckstar festival depuis 1980. Il rassemble environ 2 200 camions chaque année. Tracé Annexes Articles connexes Championnats d'Europe de vitesse moto Liste des circuits de Grand Prix moto Liens externes Site officiel Ressources relatives au sport : Motorsport Stats Racing-reference.info Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des sports motocyclistes Portail des Pays-Bas
TT Circuit Assen

A TT Circuit Assen egy motorsport-versenypálya a hollandiai Assen városa mellett, amely a Holland TT, a MotoGP holland nagydíj helyszíne. A holland nagydíj a MotoGP legnagyobb presztízsű versenye, 1949, a sportág indulása óta minden évben megrendezik. 100 000 néző fér el egyszerre a pályán, ebből 60 000 ülőhelyen. Története Az első versenyt Assenben 1925-ben utcákon rendezték. A 28,4 km hosszú pálya Borger, Schoonloo és Grolloo részeken haladt keresztül. A győztes Piet van Wijngaarden volt egy 500 cm³-es Nortonnal, 91,4 km/órás átlagsebességgel. A következő évben megváltoztatták a nyomvonalat, a pályarekordot a brit Geoff Duke tartja, aki 169,7 km/órás átlagsebességgel motorozott végig a pályán 1954-ben. 1955-ben egy új, versenyzésre épített pályát hoztak létre a régi városi helyett. Hossza 7,705 km volt. 2006-ban a pálya hosszát 4.555 km-re csökkentették az északi rész levágásával. További információk Hivatalos honlap
TT Circuit Assen

TT Circuit Assen – tor wyścigowy znajdujący się w mieście Assen w Holandii. Początki wyścigów w Assen Pierwszy wyścig samochodowy w Assen odbył się w 1925. Trasa toru prowadziła wówczas przez wsie Borger, Schoonloo i Grolloo i miała długość 17,75 km. Nawierzchnią tego toru była droga z cegieł. W późniejszych latach wyścigi prowadziły przez miejscowości De Haar, Barteldbocht (w pobliżu Assen), Oude Tol, Hooghalen, Laaghalen i Laaghalerveen. Obecny tor Tor został zbudowany w 1955. Miał wtedy długość 7,705 km. W 2006 tor gruntownie został przebudowany i obecnie ma długość 4,545 km. Jest mieszanką super-szybkich i wolnych zakrętów. 21 września 2009 po apelacji organizacji A1GP ogłoszono, że zostanie zbudowana nowa szykana. Jednak A1GP nie wystartowało w sezonie 2009/2010, w związku z czym Superleague Formula zastąpiła A1GP na tym torze. Obecnie odbywa się tutaj co roku Motocyklowe Tourist Trophy Holandii. Linki zewnętrzne Oficjalna strona toru
TT Circuit Assen

O TT Circuit Assen é um autódromo localizado em Assen, nos Países Baixos. Inaugurado em 1955 foi construído especialmente para corridas de motocicletas, é conhecido como "A Catedral" da motovelocidade. Recebe o Grande Prêmio dos Países Baixos de Motovelocidade da MotoGP que é disputado tradicionalmente no último fim de semana de junho. Tem capacidade para 100,000 espectadores. Sofreu uma remodelação em 2006. Em 2010 recebeu uma ronda disputada nos Países Baixos da Superleague Fórmula. História O circuito foi usado pela primeira vez em 1925 no Grande Prêmio dos Países Baixos de Motovelocidade aproveitando estradas que ligavam os vilarejos de Borger, Schoonloo e Grolloo, o traçado original tinha 28,57 km, em 1955 passou por uma reforma que alterou o tamanho para 7,705 km, em 2006 passou por outra reforma que alterou o traçado para 4,555 km. Ver também Grande Prêmio dos Países Baixos de Motovelocidade Circuito de Zandvoort Referências Ligações externas Sitio oficial
Ассен (трасса)

Автодром Ассен — гоночная трасса для мотосоревнований, построенная в 1955 году и расположенная в городе Ассен, Голландия. Гран-при Нидерландов считается Меккой для фанатов мотогонок. Трасса вмещает в себя до 100 000 зрителей, включая 60 000 сидячих мест. Недавно автодром в Ассене также стал местом проведения музыкальных выступлений. Интересные факты Впервые мотогонки в окрестностях Ассена прошли в 1925 году и носили титул Assen Tourist Trophy, что в дальнейшем было закреплено в названии трека и гонки Чемпионата Мира (также титул ТТ имеет британский этап чемпионата мира). Гонка прошла в субботу по просьбе декана местной церкви, с тем чтобы не отвлекать людей от воскресной службы. Традиция закрепилась в чемпионате мира по мотогонкам, но появившийся много позднее чемпионат мира по супербайку ей не следует. Мотодром Ассена — единственная трасса в календаре мирового чемпионата, которая присутствует там с самого начала этих соревнований в 1949. МотоГран-при Нидерландов всегда проходит в последнюю субботу июня. Это единственный автодром, специально предназначенный именно для соревнований мотоциклистов. Однако первая гонка в Champ Car в 2007 году прошла именно в Ассене, но в связи с прекращением ЧампКара больше автомобильные гонки эту трассу не посещают. Был проект гонки A1GP в Ассене в 2010 году, но он был оставлен с прекращением самой серии A1GP. В 2010 и 2011 годах проходили этапы Superleague Formula, но затем серия прекратила своё существование. Нынешний трек был построен в 1955 году и долгое время имел длину 7705 метров, однако в 2006 году Северная петля была оставлена и длина трассы сократилась до 4555 метров. Конфигурация трека требует высокого уровня техники от гонщиков, когда даже малейшая ошибка может закончиться вылетом с трассы, однако благодаря изменениям, которые мотодром претерпевал с годами, трасса парадоксально стала также и «безопасной». Последние изменения были сделаны в 2007 году для Champ Car. Трасса практически не имеет прямых участков, самая длинная прямая не превышает 560 метров, однако из-за профилированных поворотов и асфальта с высоким уровнем сцепления средние скорости весьма высоки. Iron Maiden станет первой музыкальной группой, сыгравшей концерт на мотодроме 16 августа 2008. См. также Dutch TT Ссылки Информация по мотодрому Ассена в Trackpedia (англ.) Официальный сайт (англ.) Вид мотодрома Ассена через Google maps
TT Circuit Assen

TT Circuit Assen är en nederländsk racerbana som används främst för roadracing, men även för bilar. Den första banan byggdes redan 1925 och användes fram till 1955, då en helt ny bana byggdes. Den renoverades 2006. Se även TT Assen 2006 TT Assen 2007 TT Assen 2008 Externa länkar Officiell webbsida Wikimedia Commons har media som rör TT Circuit Assen.
Ассен (траса)

Траса А́ссен (нід. TT-Circuit Assen) — гоночна траса для шосейно-кільцевих мотоперегонів, побудована в 1955 році недалеко від міста Ассен, Нідерланди. Місце проведення етапу серії MotoGP Гран-Прі Нідерландів. Носить неформальну назву «Кафедра» серед уболівальників. Може вмістити до 100 000 глядачів, у тому числі 60 000 на сидячих місцях. З 1992 року на трасі також відбувається етап чемпіонату світу Superbike. Історія Гран-Прі Нідерландів для фанатів мотоспорту є «Меккою». Це єдина траса в календарі світового моточемпіонату MotoGP, яка присутня у чемпіонаті із самого початку серії — 1949 року. Перша гонка відбулась у Ассені 9 липня 1949 року і це був другий етап дебютного сезону чемпіонату світу, що проводився під егідою FIM. У тій гонці узяло участь 12 спортсменів, а перемогу здобув Нелло Пагані, який згодом став першим чемпіоном світу. Автодром може вміщувати до 160 000 глядачів, в тому числі 60 000 сидячих трибунних місць. Поблизу мототреку облаштовано паркінг на 850 000 кв.м., на якому можуть розміститись до 25 000 автомобілів та 20 000 мотоциклів. Цікаві факти Гран-Прі Нідерландів завжди проходить в останню суботу Червня і це єдина гонка в календарі чемпіонату MotoGP, яка проходить не в неділю. Це єдиний автодром, спеціально призначений тільки для мотоспортивних заходів. Але перші перегони в Champ Car 2007 року пройшли саме в Ассені. Конфігурація траси потребує високого рівня майстерності від гонщика, адже є доволі небезпечною. Останні зміни конфігурації траси пройшли в 2007 році, якраз перед гонкою чемпіонів. Iron Maiden —перша музична група, що зіграла концерт на автодромі 16 серпня 2008 року. Ассен — улюблена траса Хорхе Лоренсо. Примітки Джерела Офіційний сайт [Архівовано 12 вересня 2013 у Wayback Machine.] (нід.)
Sint Janskerk (Gouda)

Sint Janskerk (kostel svatého Jana) je velká pozdně gotická bazilika v nizozemském městě Gouda, zasvěcená sv. Janu Křtiteli, patronovi Goudy. S délkou 123 metrů jde o nejdelší baziliku v Holandsku a jednu z největších bazilik v Evropě. Sint Janskerk je známý především vitrážovými okny. Je zde asi polovina všech vitrážových oken ze 16. století dochovaných v Nizozemsku. Významní nizozemští malíři Dirck Crabeth a jeho 15 let mladší bratr Wouter Crabeth I. vytvořili tato okna mezi lety 1555 a 1577. Bazilika je pro své vitráže zařazena na seznam světových památek UNESCO. Historie O původní stavbě z roku 1280 je málo známo. Mnoho informací o rané historii baziliky pochází od Ignatia Walvise (Ignatius Walvis (1653, Utrecht – 1714, Gouda), nizozemský kněz, historik a spisovatel). V roce 1361 byl kostel těžce poškozen, v roce 1438 byl zničen požárem. V roce 1485 začala rekonstrukce. Nejprve byl vybudován chór, který byl slavnostně otevřen v roce 1510. V roce 1552 byla kostelní věž zasažena bleskem a kostel byl opět poškozen. V roce 1555 bylo osazeno první mozaikové okno, které vytvořil Dirck Crabeth. V příštích 20 letech bylo vytvořeno Dirkem Crabethem v jeho dílně asi dvacet dalších oken. Čtyři okna jsou připisována jeho bratru Wouterovi (1520-1589). Během reformačních bojů byl kostel vypleněn, přesto většina oken zůstala nepoškozena. V roce 1573 převzala od katolické církve baziliku církev protestantská. V letech 1590 až 1593 byla hlavní loď zvýšena, takže dnes má bazilika v průčelí 53 metrů a vnitřní výšku 25 metrů. Poslední rekonstrukce proběhla v letech 1964-1980. V roce 1939 byla mozaiková okna bezpečně uložena, aby neutrpěla leteckými útoky. Později během války v roce 1944, kdy bylo povoláno 51 tisíc mužů ze Schiedamu a Rotterdamu, asi 2800 strávilo noc 10. listopadu zde v bazilice. Co do vnitřního zařízení dostal kostel v roce 1782 novou kazatelnu a v roce 1810 křtitelnici. V roce 1853 byly instalovány nové kostelní lavice.V bazilice se nachází mnoho náhrobků a nejméně pět kaplí (viz půdorys): A. Kaple Van Beverningh – jižně od chóru B. Chladná kaple – severně od chóru pod oknem č. 11 C. Kaple s hrobkou van Meurs – v blízkosti okna č. 8 D. Hrobka Van der Dussen – v blízkosti okna č. 1 -- Kaple Van der Vorm – přístup pod oknem č. 14. Varhany Kostel má dvoje varhany. Na severní straně jsou malé varhany z dílny varhanářů Leeflanga a Keyzera z roku 1975. Na západní straně jsou velké barokní varhany postavené varhanářem Jeanem François Moreauem z Rotterdamu v letech 1732-1736. Nástroj má 53 registrů, tři manuály a pedály. Bazilika má vynikající akustiku, pravidelně se zde pořádají hudební vystoupení a koncerty. Mozaiková okna Odkazy Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Sint Janskerk na anglické Wikipedii a Sint Janskerk (Gouda) na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sint Janskerk na Wikimedia Commons
Église Saint-Jean de Gouda

L’église Saint-Jean ou Grande Église (en néerlandais : Sint-Janskerk ou Grote Kerk) est une église de style gothique située à Gouda aux Pays-Bas. Elle est notamment renommée pour ses vitraux. Histoire Reconstruite au XVIe siècle après trois incendies, l'église Saint-Jean (Sint Janskerk) devient un temple protestant en 1573 et a été restaurée au XXe siècle. Description L'église a été construite dans le style gothique tardif. Les vitraux, datant du XVIe siècle, ont été réalisés en grande partie par les frères Wouter et Dirk Crabeth. Ces derniers ont en effet peint de 1555 à 1577 douze des vitraux présents dans l'église et qui proviennent de dons. Les autres vitraux, terminés en 1603, ont été réalisés par les élèves des frères Crabeth. Une grande partie de ces vitraux ont été restaurés au XVIIe siècle, au XIXe siècle et au XXe siècle. Un vitrail remarquable a été réalisé en 1947 par Charles Eyck, représentant la Libération des Pays-Bas après l'occupation allemande de 1940-1945. L'église compte au niveau du chevet sept petits vitraux (datant de 1556 à 1559) de l'école de Crabeth provenant d'un cloître de Gouda et placés dans le chœur en 1934, il s'y trouve un orgue réalisé en 1732, la clôture date quant à elle de 1782. Trois tombeaux des XVIe siècle et XVIIe siècle y sont placés. Liste des vitraux réalisés par les frères Crabeth Le Christ répondant aux disciples de Saint Jean (1556) ; La consécration du temple de Salomon (1557) ; La reine de Saba devant le trône de Salomon (1561) ; Le Sacrifice du prophète Elie (1562) ; Le lavement des pieds (1562) ; La Nativité (1564) ; Héliodore, le voleur du temple, châtié par les anges (1566) ; Jésus chassant les marchands du temple (1567), restauré en 1657 par D. Zomberg ; Judith délivrant Béthulie et la décapitation d'Holopherne (1571) ; Jonas rejeté par la baleine (1565-1571) ; Balaam sur son ânesse (1565-1571) ; La Cène, détruite en 1790 et restaurée par Jean Schouten de Delft. Bibliographie du Corpus vitrearum (en) I. The stained-glass windows in the Sint Janskerk at Gouda. The glazing of the clerestory of the choir and of the former monastic church of the Regulars, par Henny VAN HARTEN-BOERS et Zsuzsanna VAN RUYVEN-ZEMAN avec la collaboration de Christiane E. COEBERGH-SURIE et Herman JANSE, Amsterdam 1997 ; (en) II. The stainded-glass windows in the Sint Janskerk at Gouda. The work of Dirck and Wouter Crabeth, par Xander VAN ECK, Christiane E. COEBERGH-SURIE et Andrea C. GASTEN, Amsterdam 2002 ; (en) III. The stainded-glass windows in the Sint Janskerk at Gouda, 1556–1604, par Zsuzsanna VAN RUYVEN-ZEMAN, Amsterdam 2000. Références Voir aussi Articles connexes Architecture aux Pays-Bas Corpus vitrearum Liens externes Site officiel Ressources relatives à l'architecture : Rijksmonument The Skyscraper Center Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail du protestantisme Portail de l’architecture chrétienne Portail des Pays-Bas
Консертгебау

Консертгебау (на нидерландски: Concertgebouw) е концертна зала в Амстердам, Нидерландия. Смята се, че има изключително добра акустика - приемана е за една от най-добрите зали в света, наред със Симфони Хол в Бостън и Музикферайн във Виена. Бележки
Concertgebouw

El Concertgebouw és una sala de concerts d'Amsterdam. Gràcies a la seva excel·lent acústica, el Concertgebouw es considera com una de les tres millors sales de concerts del món, juntament amb la Symphony Hall de Boston i la Musikverein de Viena. Història L'arquitecte de l'edifici fou Adolf Leonard van Gendt, qui es basà en la Neue Gewandhaus de Leipzig, construïda dos anys abans i destruïda el 1943, durant els bombardejos aliats en la Segona Guerra Mundial. Les obres començaren el 1883 més enllà dels límits de la ciutat. La sala principal fou oberta al públic dia 11 d'abril de 1888, amb un concert inaugural en el qual una orquestra de 120 músics i un cor de 500 cantants interpretaren obres de Wagner, Händel, Bach i Beethoven. La Grote Zaal (auditori principal) té 44 metres de longitud, 28 d'ample i 17 d'alçada; té aproximadament 2000 seients. El temps de reverberació és de 2,8 segons sense públic, i de 2,2 segons amb públic. Això la fa ideal per interpretar obres postromàntiques, com les simfonies de Mahler, però no per a música amplificada. La Kleine Zaal (auditori petit) té forma oval i es troba darrere el principal, té 20 metres de longitud i 15 d'amplada. L'espai, íntim, és molt oportú per a interpretar-hi música de cambra i lieder. Quan es construí el Concertgebouw, l'acústica era com una ciència obscura: es dissenyà a imitació d'altres sales. Quan es completà la construcció, l'acústica no era perfecta, i va caldre un gran esforç per afinar l'ambient sonor. A les últimes restauracions, s'intentà mantenir els materials utilitzats anteriorment. Actualment, al Concertgebouw s'interpreten prop de 800 concerts a l'any per a un públic d'unes 850.000 persones, cosa que la converteix en una de les sales més visitades del món. Referències Enllaços externs «Het concert gebouw (Pàgina oficial original neerlandès)» (en anglès). The Concertgebouw, 11 gener 2026. [Consulta: 11 gener 2026].
Concertgebouw

Concertgebouw, plným názvem Koninklijk Concertgebouw, je koncertní síň v nizozemském městě Amsterdam proslulá svou kvalitní akustikou. Přídomek „královský“ (koninklijk) budova získala v roce 2013. Stavba probíhala v letech 1883–1886, ke slavnostnímu otevření došlo ovšem až roku 1888, kvůli průtahům s úpravami okolí. Budova je v neoklasicistním slohu. Architektem byl Adolf Leonard van Gend, vzorem mu byl Gewandhaus v Lipsku (ovšem původní, zničený roku 1943 bombardováním). V roce 1985 začala rekonstrukce, během níž byl na východní straně přistavěn nový, modernistický vchod, podle návrhu Pi de Bruijna. Hlavní sál (Grote Zaal) má 1974 míst k sezení, menší sál (Kleine Zaal) 437 míst, ten je využíván zejména k prezentaci komorní hudby. Do hlavního sálu byly roku 1890 instalovány varhany. Na zahajovacím koncertu roku 1888 představilo 120 hudebníků a 500 zpěváků díla Wagnera, Handela, Bacha a Beethovena. Vzápětí se budova stala domovskou scénou nově založeného Královského orchestru Concertgebouw (Koninklijk Concertgebouworkest). V Concertgebouw se neprovozuje jen klasická hudba, koncert zde v minulosti odehrály i rockové skupiny jako Led Zeppelin, Pink Floyd nebo The Who. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Concertgebouw na Wikimedia Commons Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Concertgebouw na anglické Wikipedii.
Concertgebouw

Koninklijk Concertgebouw er et koncerthus i Amsterdam, Holland. Det betyder direkte oversat Kongelig Koncertbygning. Det royal navn blev givet til bygningen i 2013 af dronning Beatrix af Holland. Grundet bygningens meget gode akustik, anses Concertgebouw for et af de tre bedste koncerthuse i verden sammen med Bostons Symphony Hall og Musikverein i Wien. Historie Arkitekten på bygningen var Adolf Leonard van Gendt, der bl.a. var inspireret af Neue Gewandhaus i Leipzig, der blev bygget to år tidligere (og ødelagt i 1943). Byggeriet begyndte i 1883 på en plads der på det tidspunkt var udenfor byen i Amstelveen. 2.186 piller 12-13 meter lange blev drevet ned i jorden for at understøtte bygningen. Huset åbnede den 11. april 1888, med en åbningskoncert hvor 120 musikere og et kor på 500 sangere optrådte med værker af Wagner, Händel, Bach og Beethoven. Husorkestret i Concertgebouw er Koninklijk Concertgebouworkest ("Royal Concertgebouw Orchestra") der gav deres første koncert i bygningen den 3. november 1888 som Concertgebouworkest. Grote Zaal ("Store sal") kan huse 2.037 tilskuere, og er 44 m lang, 28 m bred og 17 m høj. Salens rumklang er 2,8 sek. uden publikum, 2,2 sek. med publikum hvilket gør den ideel for musik fra den sene romantiske periode som værker af Mahler. Dette karakteristika gør den dog mindre velegnet til opførelse af moderne musik, grupper som The Who og Pink Floyd optrådte der i 1960'erne. Bag hovedhallen ligger en mindre oval scene Kleine Zaal ("Lille sal"), der har 478 sæder. Kleine Zaal er 20 m lang og 15 m bred. Dets mere intime rum gør den velegnet til kammermusik og lieder. Referencer Eksterne links Hjemmeside for Concertgebouw Billeder fra Concertgebouw Arkiveret 11. marts 2007 hos Wayback Machine