NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Teatre romà de Cartagena

El teatre romà de Carthago Nova, actual Cartagena (Múrcia), va ser descobert l'any 1988 i és un dels més grans de tota la Hispània romana. El teatre va començar a construir-se en temps de l'emperador August. El diàmetre de la càvea és de 87,6 metres, amb una capacitat per a uns 6.000 espectadors. Història El teatre romà va ser construït en temps de l'emperador August. El 44 aC la ciutat havia estat elevada al rang de colònia romana, sota el títol de Colònia Vrbs Iulia Nova Carthago (C.V.I.N.C) i, poc després, l'emperador August es va llançar a l'ambiciós pla de romanització i urbanització de la ciutat, que ja comptava amb un gran amfiteatre, d'època republicana. El teatre va ser dedicat a Luci Agripa i Gai Agripa, prínceps i néts d'Octavi August, els noms dels quals apareixen en dues grans llindes de marbre gris situats sobre els accessos oriental i occidental del teatre. Per aquesta raó, se sap que va ser construït entre els anys 5 i 1 aC. Es va construir amb diversos materials: calcàries i marbres del Cabezo Gordo (Torre Pacheco), gresos de les pedreres locals i destaquen les columnes realitzades en travertí vermell de Mula i, molt especialment, tota l'ornamentació escultòrica del teatre, que va ser realitzada en marbre pentèlic blanc procedent de Grècia. És molt probable que aquesta ornamentació s'obrara en tallers imperials de la mateixa Roma i s'importara expressament a la ciutat per a la construcció del teatre. Amb la creació de la província romana de la Cartaginense amb capital a la ciutat al segle iii, la ciutat va viure una certa recuperació poblacional i econòmica i, sobre el teatre, i aprofitant materials d'aquest, es va construir un mercat columnat la plaça principal del qual, en forma semicircular, fossilitzava l'estructura de l'orquestra. Els capitells, columnes, i fins i tot escultures formaven part dels murs i fonaments de les noves estructures. Per aquesta raó, fins a un 60 % del material original amb què va ser construït el teatre es troba en el seu lloc original, encara que desplaçat. Després de la destrucció de la ciutat pels vàndals el 425, aquest mercat possiblement va quedar molt malmès i en desús. Amb la restauració de l'ordre romà, a càrrec de l'emperador romà d'Orient Justinià I, la refundació de la ciutat com a Carthago Spartaria i la seva reconstrucció, sobre les ruïnes del teatre romà es va instal·lar un barri comercial al segle vi. Sobre el barri romà i el teatre, es va construir al segle xiii la catedral de Santa Maria la Vella. Molts dels murs de la catedral contenen restes de diferents èpoques, alguns atribuïbles al teatre Referències Enllaços externs Pàgina web del teatre Arxivat 2021-01-25 a Wayback Machine.
Cartagenai római színház

A cartagenai római kori színház (spanyol nevén: Teatro romano) a spanyolországi Cartagena egyik római kori műemléke. Története A színház építési vagy felavatási idejét valamikor az i. e. 1. század végére, i. e. 1. és 5. közé teszik. Erre többek között a két bejárati kapun látható nevekből (a keleti oldalon Lucius Caesar és valószínűleg Caius Caesar a nyugatin) következtetnek. A későbbi évszázadok során a színház nagyrészt elpusztult, sőt, el is tűnt. A város régi székesegyházát is részben ráépítették az egykori színház felső részére. A 20. század végére ezen és a környező területen egy eléggé elhanyagolt városrész volt található, ezért amikor 1988 októberében megkezdődtek a régészeti feltárási munkák, azokkal egyidőben egy nagyobb szabású városrehabilitációs program is lezajlott. A színház csekély maradványaira 1990-ben bukkantak rá, majd 1996-tól Murcia autonóm közösség, a cartagenai önkormányzat és a Cajamurcia Alapítvány összefogásával a feltárás már ütemezetten haladt. Végül 2003-ra sikerült teljesen kiásni és szinte teljes egykori pompájában láthatóvá tenni a színházat. Leírás A színház a délkelet-spanyolországi Cartagena történelmi belvárosának déli részén, a kikötő közvetlen közelében található egy hegy oldalában. A körülbelül 7000 férőhelyes lelátó (cavea) egyes (középső) részeit közvetlenül a hegyből faragták ki, a szélein azonban, ahol az építménynek magasabbnak kellett lennie, mint a természetes talaj, boltívekkel alátámasztott szerkezetet építettek neki. Három egymás fölötti részből áll, ezek közül az alsót öt, a középsőt és a felsőt hét-hét sugárirányban haladó lépcsősor osztja szektorokra. A közönség számára két bejárati folyosót alakítottak ki, amelyek a keleti és a nyugati oldalon nyílnak, és amelyekről a félkör alakú orchestra rész is megközelíthető volt. Ez előtt található a 43,6 méter hosszú proszcénium, ahol a színészek és a kórus tartották az előadást, míg az orchestrában három sorban helyezkedtek el az előkelőségeknek fenntartott ülőhelyek. Az épület belsejében csapadékvízelvezető rendszert is kialakítottak. A proszcéniumon túl található a scaena frons, mögötte pedig a teraszos kialakítású porticus post scaenam. Képek Jegyzetek
Римский театр (Картахена)

Римский театр (исп. Teatro romano de Cartagena) — античный римский театр в испанском городе Картахена. Театр был обнаружен в 1988 году в ходе археологических раскопок на руинах Картахенского собора Санта-Мария-ла-Вьеха, разрушенного в Испанскую гражданскую войну в 1939 году. Выяснилось, что христианский храм сооружён в верхней части театра, а при строительстве использовались материалы из античного строения. Театр был построен в период между 5 и 1 годами до нашей эры. Он был посвящён внукам императора Октавиана Августа Гаю Цезарю и Луцию Цезарю. Высота трибун составляла 14 метров, они могли вместить до 6 тысяч зрителей. Ещё в III веке нашей эры на месте театра находился рынок, сгоревший в 425 году после нашествия вандалов. В VI веке на этом месте находился византийский рынок. В XIII веке в период Реконкисты началось строительство христианской церкви. Археологические раскопки и реставрация проводились в 1988—2003 годах. 21 января 1999 года театр был объявлен культурным памятником. В 2008 году был открыт музей. Примечания Ссылки На Викискладе есть медиафайлы по теме Музей Римского театра в Картахене Официальный сайт
Teatro romano de Cartagena

Teatro romano de Cartagena är en fornlämning i Spanien. Den ligger i provinsen Murcia och regionen Murcia, i den sydöstra delen av landet, 400 km sydost om huvudstaden Madrid. Teatro romano de Cartagena ligger 21 meter över havet. Terrängen runt Teatro romano de Cartagena är platt norrut, men söderut är den kuperad. Havet är nära Roman theatre åt sydväst. Runt Teatro romano de Cartagena är det tätbefolkat, med 331 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Cartagena, 0,66 km norr om Teatro romano de Cartagena. Kommentarer Källor
Bajo Guadalentín

Die Comarca Bajo Guadalentín ist eine der zwölf Comarcas in der autonomen Gemeinschaft Murcia. Die Comarca ist überwiegend landwirtschaftlicher geprägt. Der Name der Comarca stammt vom Rio Guadalentín, der das Verwaltungsgebiet durchfließt. Die im Süden gelegene Comarca umfasst 5 Gemeinden auf einer Fläche von 1.024,40 km². Gemeinden Einzelnachweise
Bajo Guadalentín

El Bajo Guadalentín es una comarca de la Región de Murcia, España, que debe su nombre al estar en la parte baja del río Guadalentín. Municipios Geografía Aledo, Totana, Alhama de Murcia y Librilla se ubican en el valle del Guadalentín, mientras que Mazarrón es la salida natural del mismo hacia el mar Mediterráneo. Demografía
Bajo Guadalentín

Il Bajo Guadalentín è una delle 12 comarche della Regione di Murcia. Conta 88.254 abitanti (2009) ed ha come capoluogo la città Mazarrón. Il suo nome, in italiano Basso Guadalentín, è dovuto al fatto che la comarca è situata nel corso basso del fiume Guadalentín. L'economia si basa sull'agricoltura, sulla pesca ma soprattutto sul turismo essendo la città di Mazarrón, con le sue spiagge, uno dei principali centri turistici di tutta la regione. Comuni Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Bajo Guadalentín
Бахо-Гуадалентин

Бахо-Гуадалентин (исп. Bajo Guadalentín) — район (комарка) в Испании, входит в провинцию Мурсия в составе автономного сообщества Мурсия. Находится на юге провинции, на юге имеет выход к Средиземному морю. С запада граничит с районом Альто-Гуадалентин, с севера — Рио-Мула, с востока — Уэрта-де-Мурсия и Кампо-де-Картахена. Площадь 1020 км². Местность в основном сельская. Население 92 621 жителей (на 2019 год). Название района дано по реке Гуадалентин, протекающей по его территории. Муниципалитеты Аледо Алама-де-Мурсия Либрилья Масаррон Тотана Примечания
Camp de Cartagena

El Camp de Cartagena (en castellà Campo de Cartagena) és una comarca natural de la Regió de Múrcia corresponent exactament amb el sud-est peninsular (cap de Pals) i amb capital a la ciutat de Cartagena. Està formada pels municipis de Cartagena, Fuente Álamo i La Unión, amb una població total de 241.547 habitants, dels quals 199.571 viuen al municipi de Cartagena. Limita pel nord amb el Mar Menor i l'Horta de Múrcia, per l'est amb el Baix Guadalentí, per l'oest amb el Baix Segura (País Valencià) i pel sud amb el Mediterrani. Conegut pels romans com a Campus Espartarius, ha estat de sempre un lloc d'excel·lència minera, a la ciutat de La Unión especialment, fins a la dècada de 1940. Des de la dècada dels seixanta es va caracteritzar per una forçada industrialització siderometal·lúrgica a l'àrea de la capital, Cartagena, i la veïna Escombreras. Actualment el Camp de Cartagena és un dels principals productors d'hortalisses, amb una indústria agroalimentària molt desenvolupada a Torre Pacheco. El Camp de Cartagena va ser l'últim reducte del català a la Regió de Múrcia, el qual es va acabar per extingir a la zona al tombant del segle xv. Polèmica amb el Mar Menor Encara que generalment es dona per fet l'existència d'aquesta comarca, la seva validesa és molt discutida per sectors provincialistes cartageners, els quals opinen que el Mar Menor forma part de la comarca del Camp de Cartagena. Això és degut al fet que, efectivament, en moltes comarcalitzacions realitzades en la província murciana, el Mar Menor constava com a part del Camp de Cartagena. A més, els municipis marmenorencs sempre han format part activa en l'àrea d'influència de la capital cartagenera. El cartagenerisme pretén la creació d'una província per al Camp de Cartagena i el Mar Menor. El municipi de Massarró també forma part històricament de la comarca del Camp de Cartagena. Subcomarca del Mar Menor Encara que administrativament és partit judicial amb seu a San Javier i comarca pròpia, pertany geogràficament al Camp de Cartagena. Són pobles del Mar Menor San Javier, Sant Pere del Pinatar, Los Alcázares i Torre Pacheco, amb una població d'uns 60.000 habitants. El municipi de Los Alcázares va ser segregat del de Torre Pacheco en 1983 cosa que el converteix en el més jove de la Regió de Múrcia, juntament amb el de Santomera. La subcomarca del Mar Menor viu del sector serveis, i de l'agricultura a la seva part interior. Hi destaquen els nuclis turístics de La Manga del Mar Menor (pertanyent al terme de Cartagena) i els pobles de ribera. Referències Enllaços externs Ajuntament de Los Alcázares Ajuntament de San Pedro del Pinatar Arxivat 2006-02-20 a Wayback Machine. La Manga del Mar Menor
Campo de Cartagena

Il Campo de Cartagena è una delle 12 comarche della Regione di Murcia. Conta 226.350 abitanti (2009) ed ha come capoluogo la città di Cartagena. Non essendo le comarche della regione mai state definite ufficialmente, non c'è unanime consenso nell'identificazione esatta dei confini del Campo di Cartagena. Alcuni considerano parte integrante di questa comarca anche il Mar Menor (con i comuni di Torre-Pacheco, San Javier, San Pedro del Pinatar e Los Alcazares), il comune di Mazarrón (situato nella comarca del Bajo Guadalentín) ed alcune località del comune di Murcia (Sucina, Corvera e Valladolises y Lo Jurado). Seguendo questa argomentazione, la comarca arriverebbe a circa 400.000 abitanti. Il Campo de Cartagena è costituito da una pianura con direzione NO-SE limitata a nord e nord-est da rilievi appartenenti alla Cordigliera Betica ed al sud e sud-est da rilievi costieri. Clima Il clima è di tipo steppico, con precipitazioni medie annuali comprese tra i 183 ed i 270 mm, rendendo questa comarca una delle meno piovose di tutta la Spagna. Economia Alle tradizionali attività agricole (coltivazione di cereali, ulivi, mandorle e carrubbi) e della pesca, dagli anni ottanta del XX secolo si è assistito ad un notevole cambiamento dell'economia locale. Il passaggio dall'aridocoltura ad un'irrigazione localizzata, il clima soleggiato e le trasformazioni produttive, tecnologiche ed impresariali, hanno convertito l'agricoltura della comarca in una delle più produttive e redditizie di tutto il Paese. L'industria, inizialmente localizzata intorno alla città di Cartagena ed incentrata principalmente sulle attività estrattive, ha visto un notevole impulso soprattutto dalla fine degli anni ottanta con nuovi insediamenti industriali sia nel capoluogo che a Fuente Álamo. Cartagena è sede dell'Arsenale militare, di cantieri navali (costruzione e riparazione), di industrie chimiche e di una raffineria Repsol. Il porto di Cartagena, infine, è il 4° porto di Spagna per traffico di merci. Comunicazioni La comarca è attraversata dall'autostrada AP-7 Barcellona-Algeciras e dalla superstrada A-30 Albacete-Murcia-Cartagena. La stazione ferroviaria di Cartagena è servita da treni giornalieri per Madrid, Barcellona, Valencia e Murcia. Comuni Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Campo de Cartagena
Кампо-де-Картахена

Кампо-де-Картахена (исп. Campo de Cartagena) — район (комарка) в провинции Мурсия автономного сообщества Мурсия на юго-востоке в Испании. Главный город — Картахена, в котором расположена важнейшая военно-морская база военно-морских сил Испании на Средиземном море. На восточной окончечности комарки находится солёная лагуна Мар-Менор. Во время Первой Испанской Республики 12 июля 1873 года была сделана попытка основать кантон на территории Картахены. Мятеж назван кантонской революцией и в последующие дни он распространился на многие другие регионы. После восстания в городе Картахена, которое длилось несколько месяцев, он был атакован войсками, посланными Николасом Салмероном для восстановления порядка. Муниципалитеты Картахена Торре-Пачеко Сан-Педро-дель-Пинатар Сан-Хавьер Ла-Унион Портман Лос-Алькасарес Фуэнте-Аламо См. также Районы Испании Мар-Менор Ссылки Сайт города Картахена Архивная копия от 27 февраля 2007 на Wayback Machine (исп.) (Дата обращения: 7 августа 2012) Сайт Фуэнте-Аламо Архивная копия от 28 февраля 2011 на Wayback Machine (исп.) Aprovechamientos Forestales en la Comarca del Campo de Cartagena durante la Edad Media Архивная копия от 21 октября 2010 на Wayback Machine Los Tribunales Sacrales en el Campo de Cartagena Архивная копия от 5 марта 2012 на Wayback Machine Примечания
Alt Guadalentí

L'Alt Guadalentí és una comarca de la Regió de Múrcia. Característiques La comarca de l'Alt Guadalentí correspon amb la clàssica àrea d'influència de la ciutat de Llorca des d'època medieval. Antigament, aquesta comarca abastava també els primers municipis almeriencs, com Huércal Overa, repoblats per llorquins. Aquesta comarca ha estat englobada juntament amb el Baix Guadalentí sota el nom Guadalentí fins. Posteriorment es van separar a causa del fet que correspon aproximadament a un quart de la superfície de la Comunitat Murciana. Àguiles correspon amb l'epicentre de la península que es desertitza, i de fet és una de les comarques més desèrtiques, juntament amb L'Oriental. La comarca de l'Alt Guadalentí està plena de petites entitats de població aïllades i amb molt difícil accés en la serra de l'Almenara, en el terme municipal llorquí. Economia L'agricultura és eminentment de secà, excepte en la zona de la vega llorquina. L'economia varia molt d'una zona a una altra, des de la producció agrícola i ramadera de la vega llorquina fins al turisme propi d'Águilas, així com el sector serveis de Puerto Lumbreras, seu d'un parador turístic. Actualment s'estan desenvolupant projectes turístics bastant polèmics en l'entorn del Cap Copi, pertanyent a Águilas.
Alto Guadalentín

Die Comarca Alto Guadalentín ist eine der zwölf Comarcas in der autonomen Gemeinschaft Murcia. Die Comarca ist überwiegend landwirtschaftlich geprägt. Durch das brachlegen großer landwirtschaftlicher Nutzflächen ist die Region von der Wüstenbildung bedroht. Die im Südwesten gelegene Comarca umfasst 3 Gemeinden auf einer Fläche von 2.071,66 km². Gemeinden Einzelnachweise
Alto Guadalentín

El Alto Guadalentín es una comarca de la Región de Murcia, cuya capital es Lorca, que debe su nombre al estar en la parte alta del río Guadalentín. La comarca abarca un total de 2072 km², un territorio muy extenso en el oeste de la Región de Murcia. Aquí conviven pueblos, paisajes de costa e interior, llanos y montañas, huertas y eriales, bosques y laderas yermas. Actualmente, esta comarca tiene un serio problema de desertificación. Municipios Evolución demográfica Notas
Alto Guadalentín

L'Alto Guadalentín, conosciuto anche come Comarca de Lorca o Campo de Lorca, è una delle 12 comarche della Regione di Murcia. Conta 142.198 abitanti (2011) ed ha come capoluogo la città di Lorca. Questa comarca, posta a sud-ovest della regione, ha una superficie di ben 2.073 km², simile a quella della Provincia di Foggia, la 3ª provincia italiana più vasta. Tale estensione comporta una notevole varietà di paesaggi; villaggi costieri, boschi, pianure desertiche, coltivazioni e brulle montagne convivono in questa che viene considerata quasi una provincia all'interno di un'altra. Attualmente questa comarca presenta seri problemi di desertificazione. Comuni Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Alto Guadalentín
Альто-Гуадалентин

Альто-Гуадалентин (исп. Alto Guadalentín) — район (комарка) в Испании, входит в провинцию Мурсия в составе автономного сообщества Мурсия. Занимает площадь 2 067,9 км². Население — 145 099 человек (на 2019 год). Муниципалитеты Примечания
Villa Calamari

Villa Calamari, també anomenada Villa Versalles, és una construcció del segle xix situada en la diputació de San Félix, dins del municipi espanyol de Cartagena. Va pertànyer a un anglès miner cognomenat Heller, molt aficionat a la botànica i que va convertir aquell terreny en un frondós jardí. A la fi del segle xix va passar a propietat del miner italià Calamai, qui va construir l'actual edifici i el nom de la qual, deformat, va acabar donant-li nom. A continuació va ser propietari l'industrial Pérez Milla i en la postguerra va ser adquirit pel miner Celdran, que va reordenar i va embellir el jardí. L'edifici va ser encarregat a Víctor Beltrí l'any 1900. Els materials utilitzats són marbre per al sòcol i pòrtic i maó i pedra artificial per a la resta dels murs. L'eclecticisme de Beltrí en aquest edifici l'orienta cap a un classicisme que sembla inspirar-se en les fonts del manierisme francès. No obstant això, Villa Calamari pertany al tipus de «xalet-cottage» que tant es pot trobar en el Cantàbric com en la Costa Blava o la Riviera. En aquest edifici, com succeïa amb les construccions de Shaw o Webb, el maó vermellós guarnit amb pedra clara és tan francès, Luis XII, com a anglès, Reina Ana. A l'interior es conserven algunes habitacions decorades amb pintures de flors i ocells. Les dues entrades de l'edifici, la principal del pòrtic i la lateral de l'altre bloc, marquen com dues zones de l'habitatge, l'una de més solemne i l'altra de diari. La il·luminació es realitza a través d'una vidriera de temàtica floral modernista situada en el mur frontal. En el jardí, Beltrí va realitzar una ordenació de racons i fonts amb pedres rústiques. Referències Enllaços externs «Villa Versalles de San Félix». Región de Murcia Digital.
Centro comercial Parque Almenara

Parque Almenara es un centro comercial ubicado en la pedanía de Campillo, en Lorca (Murcia), España. A diferencia de otros centros comerciales, este es uno de los pocos centros comerciales abiertos, en el que las tiendas se sitúan en un entramado de calles. Características Tiene 148.180 m² de superficie construida,​ cuenta con 160 locales (67 280 m² de SBA), dos pisos de altura, 3000 plazas de aparcamiento de las cuales 1100 están en superficie y el resto en dos plantas subterráneas, 10 salas de cine con 1533 butacas, bolera de competición de 20 pistas y un gran hipermercado Carrefour de 8350 m², el segundo más grande de la Región de Murcia en superficie.​ Una de sus características más singulares son sus tres carpas de lona de 20 metros de altura, las más grandes confeccionadas en España.​ Apertura La inauguración oficial tuvo lugar el 17 de noviembre de 2008, con la presencia del alcalde de Lorca, Francisco Jódar Alonso, el presidente de la promotora Parque Lorca, José Espinosa, y el director general del Grupo Eroski, José Miguel Fernández entre otros. Los actos de inauguración fueron conducidos por los presentadores Jaime Cantizano e Ivonne Reyes.​ Este día solo se podía acceder al centro con una invitación. Un día después, el 18 de noviembre de 2008, fue la apertura para el público en general. Accesos Por carretera Dispone de accesos en la RM-11, a la altura del kilómetro 0,1. Autobús Presta servicio la siguiente línea urbana: Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Centro comercial Parque Almenara. Sitio web oficial Cines Acec Almenara Archivado el 30 de junio de 2010 en Wayback Machine.
Casa Dorda

La Casa Dorda es un edificio modernista construido en el año 1908. Se encuentra situado entre la Calle del Carmen y Jabonerías en pleno casco histórico de la ciudad de Cartagena (Murcia). Fue construido por el arquitecto catalán Víctor Beltrí. Historia En 1908 Víctor Beltrí, en plena madurez artística y profesional, recibe el encargo de reforma del edificio que la rica familia minera Dorda poseía entre la Calle del Carmen y Jabonerías. Estas calles formaban parte del “Arrabal de San Roque” que tras la construcción a finales del siglo XVIII del Convento de los Carmelitas Descalzos pasó a denominarse “Barrio del Carmen”. La planta de la vivienda se estructura en torno a un patio central al que se agregan dos menores con los que comunican diversas habitaciones. El patio central es, según el escultor y restaurador Pérez Rojas, de estilo arábigo español; y las columnas de estilo nazarí. De inspiración islámica también son su forja así como la fuente trilobulada. Arquitectura La fachada de inspiración barroca está rematada con superficies curvas adornadas con grandes molduras y motivos florales. El interior del edificio es de estilo nazarí con techos suntuosos, pavimentos decorados y cuenta con un patio árabe con arcos de herradura y muros de singular decoración geométrica, así como una fuente central rodeada de jardincillos de estilo nazarí. Rehabilitación El proyecto de rehabilitación fue realizado por los arquitectos Martín Lejárraga y Antonio Pérez. Se quiso recuperar el edificio, que carecía de atención y mantenimiento. Por ello, se llevó a cabo su rehabilitación. Su objetivo esta vez sería rehabilitar el inmueble y habilitar viviendas, oficinas, junto con los aparcamientos subterráneos correspondientes.​ El proyecto contemplaba la construcción de un edificio nuevo y un sótano de tres plantas en la parte trasera del edificio, junto a la Calle Jabonerías. La fachada que da a la Calle del Carmen sería respetada, así como su estructura interna. Referencias Región de Murcia Periódico La Verdad Galería Casa Dorda Rehabilitación Casa Dorda Bibliografía Federico Casal Martínez (1986), Historia de las calles de Cartagena. ISBN 9788400064112 Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Casa Dorda.