Cartagena, Spanien

Cartagena (spanskt uttal: [kaɾtaˈxena]) är en stad och kommun i den autonoma regionen Murcia i sydöstra Spanien. Staden ligger vid Medelhavet, cirka 45,5 kilometer sydost om Murcia. Kommunen har 220 704 invånare (2025), på en yta av 560,19 km². Det är en hamnstad som förutom handelshamn och fiske även har en större marin flottbas. Namnet kommer från feniciskans Qart Hadasht ("Nya staden"), senare döpt till Carthago Nova av romarna. Den första bosättningen sägs ha skapats kring år 228 f.Kr. av general Hasdrubal den sköne från Karthago. Historia Förhistoria I grottan Cueva Victoria i sydöstra Cartagena har man funnit spår av tidiga människoarter (Homo) daterade till 1,3 miljoner år sedan. Fynd av Neandertalare kopplade till moustérienkulturen har även gjorts i grottorna Los Aviones och Cueva Bermeja. Under senpaleolitikum fanns mänsklig närvaro vid kusten (bland annat i Abrigo de Los Déntoles och Cueva del Caballo), och bosättningar fortsatte in i mesolitikum och neolitikum, exempelvis vid Las Amoladeras. Området var dock glesbefolkat under bronsåldern på grund av vattenbrist, och den lokala Argar-kulturen hade endast begränsad närvaro i kommunens nordvästra delar. Antikens historia Staden, som antas ha hetat Mastia, grundades omkring 227 f.Kr. av den karthagiske generalen Hasdrubal under namnet Kart-hadasht ("Nya staden"). Den blev en strategisk bas för karthagernas expansion på den iberiska halvön. År 209 f.Kr. erövrades staden av den romerske generalen Scipio Africanus och fick namnet Carthago Nova. Under romerskt styre blomstrade staden som en civitas stipendaria (skattskyldig stad) tack vare rika silvergruvor och produktion av garum (fisksås) samt espartogräs (vilket gav upphov till namnet Cartago Spartaria). År 298 e.Kr. utsåg Diocletianus staden till huvudstad i provinsen Carthaginensis. Medeltiden Efter romarrikets fall kontrollerades staden av vandaler och visigoter, innan den mellan 551 och 624 blev huvudstad i den bysantinska provinsen Spania. Efter en tid av visigotiskt och senare muslimskt styre (från 714 e.Kr.) förlorade staden sin politiska betydelse och krympte till en fiskeby. År 1245 återtogs staden av Kastiliens krona under ledning av prins Alfonso (senare Alfonso X). Under senmedeltiden pendlade staden i betydelse och var periodvis underställd olika länsherrar, innan den återfördes till den kastilianska kronan 1346. I samband med fördrivningen av judarna 1492 fungerade staden som en utskeppningshamn för deporterade. Modern historia Under det sena 1800-talet var staden centrum för den kantonala revolutionen (1873) och belägrades av regeringsstyrkor. Under det spanska inbördeskriget (1936–1939) var Cartagena den republikanska flottans huvudbas och den sista staden i Spanien att kapitulera till Francos styrkor. Efter en industriell högkonjunktur på 1950-talet drabbades staden av en ekonomisk nedgång under slutet av 1900-talet i samband med att tillverkningsindustrin stagnerade. Cartagena fick ett stort uppsving under 1700-talet när staden blev huvudstation för den spanska flottan i Medelhavet. Omfattande befästningar, ett modernt slott och den stora flottbasen (Arsenal) uppfördes, vilket fick befolkningen att växa från 10 000 till 50 000 invånare. Under det sena 1800-talet var staden centrum för den kantonala revolutionen (1873) och belägrades av regeringsstyrkor. Under det spanska inbördeskriget (1936–1939) var Cartagena den republikanska flottans huvudbas och den sista staden i Spanien att kapitulera till Francos styrkor. Efter en industriell högkonjunktur på 1950-talet drabbades staden av en ekonomisk nedgång under slutet av 1900-talet i samband med att tillverkningsindustrin stagnerade. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Cartagena. Officiell webbplats