Kotorska stolnica

Kotorska stolnica oziroma Stolnica svetega Trifuna v Kotorju (angleško Kotor Cathedral; srbsko Кatedrala svetog Trifuna; hrvaško Katedrala svetog Tripuna) je rimskokatoliška stolnica v Kotorju (Boka Kotorska, Črna gora). Tu je sedež Kotorske škofije, ki obsega ozemlje Boke Kotorske in dela Črnogorskega Primorja, zlasti mesto Budvo z okolico. Stolnica je postavljena na glavnem kotorskem obmorskem trgu blizu zaliva in je posvečena svetemu mučencu Trifunu. Zgodovina Graditelj Andreaci Andreaci, tudi Andrea Saracenis ali Andrija Saracenac oziroma Andrej Saracen, je bil kotorski meščan, ki je živel konec 8. in v začetku 9. stoletja ter je umrl okrog leta 820. Od beneških mornarjev je kupil relikvije svetega Trifuna in v Kotorju zgradil cerkev – posvečeno 13. januarja leta 809 v čast svetega Trifuna. Imenovali so ga "Saracen" in je avtor enega najstarejših ohranjenih literarnih del v Črni gori: Andreacijeve povelje. Njegovo ime omenja Legenda o prenosu relikvij svetega Trifuna iz Carigrada v Kotor, ki jih je Andreaci od beneških mornarjev kupil za 200 soldov. Omenjen je tudi v napisu na svetnikovem sarkofagu. Andreaci in njegova žena sta bila pokopana v prej omenjeni cerkvi; pozneje je ta cerkev postala Kotorska stolnica in je ohranila kot patrona svetega Trifuna, a posvečenje je potekalo 16. junija 1166. Nadarbinarja in dobrotnika cerkve sta pokopana in pohranjena v kamnitem sarkofagu, na katerem je napis: "V imenu Gospoda sem jaz Andreaci skupaj z ženo Marijo postavil ta grob in ležim v njem. Vsi, ki to berete, molite k Bogu za naju grešnika." Položaj Kotorska stolnica stoji v mestu Kotor, enem najbolje ohranjenih in najlepših srednjeveških utrjenih mest v Sredozemlju. Zgrajena je bila v čast svetega Trifuna, ki mu Bokelji pravijo Sveti Tripun, in je mestni patron, oziroma zavetnik ali zaščitnik. Postavili so jo na istem mestu, kjer je že zdavnaj stala starejša cerkev. Kot omenjeno, jo je 809 zgradil kotorski meščan Andrej (Andreaci, Andreaccio) Saracen; v njej so shranili posmrtne ostanke svetnika, potem ko so jih pripeljali mornarji iz Carigrada, takratnega središča Bizantinskega cesarstva. Carigrad se je tedaj imenoval Konstantiopel – po svojem ustanovitelju, cesarju Konstantinu Velikem, ki je tja prenesel prestolnio iz Rima 330 po Kr. Danes pa se imenuje turško Istanbul in je bil skozi stoletja prestolnica Turškega cesarstva. Potresi in obnove Daljša obnovitvena dela skozi zgodovino Mesto Kotor in cela Boka Kotorska sta na potresnem območju in sta se skozi zgodovino večkrat soočala s posledicami večjih ali manjših potresov, ki so jim sledila skozi daljša ali krajša obdobja bolj ali manj posrečena obnovitvena dela. Tako beležimo več pomembnejših obnov tudi na Kotorski stolnici: Prva obnova: 1584 – 1613; Druga obnova: 1671 – 1683; Tretja obnova: 1892 – 1908; Četrta obnova: 1987 – 2001. Kot stolnica je bila cerkev posvečena 19. junija 1166. V primerjavi z drugimi stavbami je kotorska katedrala ena največjih in najlepše okrašenih stavb v Kotorju, Boki Kotorski in v celotnem Sredozemlju. Stolnico so začeli graditi 1124 za časa kotorskega škofa Ursacija in jo je posvetil škof Majo leta 1166 skupaj s petimi škofi in osmimi opati. Slovesnosti je prisostvovala kotorska vlastela in bizantinski namestnik za Dukljo in Dalmacijo Izak. Ob potresu v Dubrovniku leta 1667 je bila stolnica hudo poškodovana; za njeno popolno obnovo pa takrat ni bilo dovolj sredstev. Enako je pomanjkanje denarja pestilo popotresno obnovo stolnice za časa Nove Jugoslavije. Sprenevedanje črnogorskih oblasti Aprilski Potres v Črni gori leta 1979, ki je opustošil črnogorsko obalo, ni prizanesel niti Boki Kotorski in je močno poškodoval tudi Kotorsko katedralo. Malo je manjkalo, da bi se porušila; toda zaradi pomanjkanja finančnih sredstev in sprenevedanja komunističnih jugoslovanskih državnih in črnogorskih republiških oblasti je bila skrbna obnova posameznih delov njene notranjosti vprašljiva, počasna in končana šele po dobrih dveh desetletjih, ko je morala celotno obnovo prevzeti v svoje roke Kotorska škofija. Mačehovsko pa se je obnašala do upravljanja in popravljanja Unescove svetovne dediščine v lasti Rimskokatoliške Cerkve prav tako tudi nova črnogorska demokratična oblast: Cerkvene dragocenosti in zakladnica Romanska arhitektura vsebuje bogato zbirko umetnin. Stolnica je starejša od mnogih znanih cerkva in stolnic v Evropi in poseduje zakladnico izjemne vrednosti. V njeni notranjosti so posebno dragocene freske iz 14. stoletja, ki so jih naslikali grški slikarji, ki so sicer živeli v Kotorju; nadalje je pomemben kamniti okras nad glavnim oltarjem, na katerem je upodobljeno življenje svetega Trifuna, ter reliefi svetnikov v zlatu in srebru. Zbirka umetniških predmetov vključuje srebrno roko in križ, okrašen z ornamenti in reliefnimi figurami. To je le del dragocenih predmetov zakladnice te edinstvene sakralne stavbe, ki je bila v preteklosti mestna hiša. Danes je postala najbolj znana turistična atrakcija v Kotorju in simbol mesta: svetnik je upodobljen v mestnem grbu, skupaj z levom in goro Svetega Janeza. Cerkvena stavba Stolnica sv. Trifuna je osrednja kotorska stavba, ki se nahaja na istoimenem trgu poleg palače Drago in škofijske palače. Cerkev, ki jo je dal zgraditi Andreaci 809, je imela osrednjo zasnovo martirija. V svojem delu De administrando imperio jo omenja bizantinski cesar Konstantin Porfirogenet. Na zahodnem pročelju stojita dva zvonika. Prvotna zvonika in pročelje so bili uničeni med hudim potresom 1667. Zgradili so nova zvonika, (severni je visok 33 m, južni 35 m), glavne portale, rozetno okno, teraso in verando. Stolnica je bila zgrajena kot triladijska bazilika, s tremi in pol obokanimi stropi in kupolo nad osrednjim stropom glavne cerkvene ladje. Vsaka od ladij ima apsido. Apsida glavne ladje je okrašena z razkošno gotsko triforo – velikim kamnitnim umetelno izrezbarjenim ciborijem. Stranski ladji imata po sedem stropnih polj. Skupna dolžina katedrale je 35,21 m, širina pa 17,47 m. Glej tudi Boka Kotorska Kotorska škofija Seznam krajev Unescove svetovne dediščine v Črni gori Sklici Slikovna zbirka Nadaljnje branje (hrvaško) Opći šematizam Katoličke Crkve u Jugoslaviji. Prema mandatu preč. Episkopata Jugoslavije izradio Krunoslav Draganović. Akademija „Regina apostolorum“, Sarajevo 1939. Uredništvo (R. Lešnik, Z. Reven…): Cerkev v Jugoslaviji/Opći šematizam katoličke Crkve u Jugoslaviji. Jugoslovanska škofovska konferenca, Zagreb 1974. (Slovensko področje je obdelano v slovenščini) Gabrijel Štokalo OFM: Adresar Katoličke Crkve u SFRJ. Kršćanska sadašnjost, Zagreb 1981. Zunanje povezave Predloga:Ikona cg Katedrala Svetog Tripuna - Photo Montenegro (hrvaško) Stanislav Ožujski Živkov: Građa za arhitektonsku rekonstrukciju romaničko gotičke katedrale sv. Tripuna u Kotoru Gracija Ivanović, apostolski administrator kotorske biskupije: Osamstogodišnjica Kotorske katedrale Kotorske katedrale - Biram DOBRO