NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Embassy of the United States, Podgorica

The Embassy of the United States in Podgorica is the diplomatic mission of the United States of America in Montenegro. The United States has been a supporter of Montenegro's integration into Euro-Atlantic institutions. On June 5, 2017, Montenegro became the thirtieth member of NATO, and accession negotiations with the European Union opened in 2012. Montenegro's contributions to international peacekeeping efforts, including its deployment of troops to Afghanistan, have further solidified the bilateral relationship. U.S. Government assistance continues to focus on aiding Montenegro as it transitions towards a market-based democracy integrated within Euro-Atlantic frameworks. History The relationship between the United States and Montenegro began when the U.S. recognized the independence of the Principality of Montenegro at the Congress of Berlin in 1878. Formal diplomatic relations commenced on October 30, 1905, after the U.S. Mission to Greece was assigned the additional responsibility of American representation in Montenegro. After World War I and the incorporation of Montenegro into the Kingdom of Yugoslavia, the United States, following other European powers, withdrew its recognition of Montenegrin independence in 1920. On June 13, 2006, the U.S. recognized the Republic of Montenegro when it regained independence from the State Union of Serbia and Montenegro. Diplomatic relations were reestablished on August 15, 2006, through an exchange of letters between U.S. President George W. Bush and Montenegrin President Filip Vujanović. The American Embassy in Podgorica was established on October 5, 2006, when the U.S. Consulate was upgraded to embassy status, with Arlene Ferrill serving as Chargé d'Affaires ad interim. In 2018, a Serbian born man attacked the embassy. He threw an explosive grenade inside the embassy and blew himself up outside the compound. The attack occurred around midnight when the embassy was closed, and nobody was wounded. See also Embassy of Montenegro, Washington, D.C. List of ambassadors of the United States to Montenegro Montenegro–United States relations References
Трежница (стадион)

„Трежница“ е многофункционален стадион в град Подгорица, Черна гора. Разполага с капацитет от 7000 места и естествена тревна настилка. Размерите на полето са 105 м в дължина на 70 м в ширина. Служи за домашен стадион на местния футболен отбор ФК „Зета“. Източници Списък на стадионите в Черна гора Архив на оригинала от 2018-10-05 в Wayback Machine.
Estadi Trešnjica

L'Estadi Trešnjica (Stadion Trešnjica) és un estadi esportiu de la ciutat de Golubovci, Montenegro. L'estadi de futbol de Trešnica, a Golubovci, es va construir el 1996, després de la temporada en què el FK Zeta va aconseguir el seu primer ascens a la Segona Lliga Iugoslava. Fins ara, l'estadi ha estat renovat diverses vegades (l'última vegada el 2016) i a prop del camp principal s'ha construït un altre camp amb gespa artificial. El FK Zeta va jugar partits de la Primera Lliga a l'estadi de Trešnjica del 2000 al 2022. El primer partit històric a la màxima categoria, que el Zeta va jugar el 12 d'agost de 2000, va ser contra el Milicionar (4:0) a Golubovci. Aquell partit a l'estadi de Trešnica va comptar amb l'assistència de 5.000 aficionats. La major afluència de públic als partits va ser de 5.000 persones en nombroses ocasions, especialment durant els partits contra el Budućnost i, anteriorment, contra el Partizan i Crvena Zvezda Beograd. Referències
Stadion Trešnjica

Trešnjica Stadium is a football stadium in Golubovci (Zeta Municipality), Montenegro. It is used for football matches and is the home ground of FK Zeta. History The football stadium at Trešnica location, at Golubovci, was built in 1996, following the season in which FK Zeta gained its first promotion to the Yugoslav Second League. Until now, the stadium was renovated a few times (last time in 2016) and near the main ground is built another pitch with artificial turf. FK Zeta was played First League games at Trešnjica stadium from 2000 to 2022. Historical first game in the top-league, Zeta played on 12 August 2000 was against Milicionar (4:0) in Golubovci. That game at Trešnica stadium was attended by 5,000 supporters. The Biggest crowd at games was 5,000 in numerous occasions, especially during the matches against Budućnost and, earlier, against Partizan and Crvena zvezda. Pitch and conditions The pitch measures 110 x 70 meters. The stadium didn't met UEFA criteria for European competitions, so FK Zeta play their international games at Podgorica City Stadium. In addition to the main field is an auxiliary field with artificial grass that is used for competitions in the junior categories. See also FK Zeta Golubovci Zeta Plain Podgorica External links Stadium information References
Stadion Trešnjica

El Stadion Trešnjica es un estadio multiusos situado en el barrio de Golubovci en la ciudad de Podgorica que es la capital del estado de Montenegro. En este estadio disputa sus partidos como local el FK Zeta de la Primera división. El estadio cuenta con gradas con capacidad para 7000 espectadores, césped natural de dimensiones de 105 x 70 metros y un gran aparcamiento fuera para que los deseen aparcar en el su coche. No se sabe con exactitud la fecha de construcción del estadio. Véase también Anexo:Estadios de fútbol de Montenegro Enlaces externos Información sobre los estadios del mundo Archivado el 5 de octubre de 2018 en Wayback Machine.
Stade Trešnjica

Le Stade Trešnjica (en monténégrin : Стадион Трежница) est un stade de football situé à Golubovci, au Monténégro. Il a été inauguré en 1996 et a une capacité de 4 000 places. Il est le stade du club de Zeta Golubovci. Notes et références Liens externes Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du football Portail du Monténégro
Стадион Трешњица

Стадион Трешњица је фудбалски стадион у Голубовцима (Зета), Црна Гора. Користи се за фудбалске утакмице и домаћи је терен Фудбалског клуба Зета. Историјат Стадион Трешњица је изграђен 1996. године, након сезоне у којој је ФК Зета први пут ушла у Другу лигу СР Југославије. Зета је своје прволигашке утакмице играла на овом стадиону од 2000. до 2022. године. Историјска прва утакмица у првој лиги за овај клуб је одиграна 12. августа 2000. године против ФК Милиционар (данас ФК Полицајац). У овој утакмици Зета је уписала побједу резултатом 4:0. На овој утакмици је присуствовало око 5 000 гледалаца. Неке утакмице ФК Зета на овом стадиону изазивају велику заинтересованост гледалаца, као што су утакмице против ФК Будућност Подгорица, или раније ФК Партизана и ФК Црвене звезде. Услови Травната подлога је димензија 110m x 70m. Стадион због овога не испуњава услове УЕФА за одржавање европских такмичарских утакмица, због чега ФК Зета међународне утакмице игра на Стадиону под Горицом. Након посљедњег реновирања 2016. године, у близини стадиона се налази помоћни фудбалски терен са вјештачком травом који користе јуниори. Види још Списак фудбалских стадиона у Црној Гори Референце
Трешниця (стадіон)

Стадіон Трешниця — футбольний стадіон у Голубовці (рівнина Зета), Подгориця, Чорногорія. Використовується для проведення футбольних матчів і є домашнім стадіоном футбольного клубу «Зета». Історія Футбольний стадіон у Трешніці, в Голубовцях, був побудований у 1996 році, після сезону, в якому ФК «Зета» отримав своє перше підвищення до югославської Другої ліги. До цього часу стадіон кілька разів реконструювали (останній раз у 2016 році), а поруч з основним полем побудовано ще одне поле зі штучним покриттям. ФК «Зета» проводив матчі Першої ліги на стадіоні «Трешниця» з 2000 по 2022 рік. Історичний перший матч у вищій лізі «Зета» провела 12 серпня 2000 року проти «Міліціонара» (4-0) у Голубівцях. На тій грі на стадіоні «Трешниця» були присутні 5 000 уболівальників. Найвища відвідуваність ігор неодноразово сягала 5 000 осіб, особливо під час матчів із «Будучністю», а раніше — з «Партизаном» та «Црвеною Звездою». Майданчик та умови Поле має розміри 110 х 70 метрів. Стадіон не відповідав критеріям УЄФА для проведення європейських змагань, тому ФК «Зета» проводить свої міжнародні ігри на міському стадіоні Подгориці.Крім основного поля є допоміжне поле зі штучним покриттям, яке використовується для змагань у юніорських категоріях. Див. також ФК Зета Голубівці Подгориця Посилання Інформація про стадіон Примітки
Lesendro

Lesendro (v srbské cyrilici Лесендро) je ostrov na Skadarském jezeře, v jeho severní části. Je součástí území Černé Hory. Stejný název nese také opuštěná pevnost, která se na něm nachází. Svůj název má podle Alexandra Velikého, jehož jméno bylo postupem času zkomoleno a zkráceno na Lesandr. Ostrov se nachází v blízkosti vesnice Vranjine. Pevnost byla vybudována v roce 1843. Od 50. let, kdy bylo jezero částečně přemostěno železniční tratí Bělehrad-Bar je však již ostrov spojen umělou hrází s pevninou. Pevnost sloužila za vlády Petra II. Petroviće-Njegoše pro ochranu od případných útoků ze strany Osmanské říše a chránila rybáře, kteří žili v blízkosti jezera. Sám Petar II. nechal pevnost obnovit poté, co skadarský Rašíd-paša obvinil Černohorce ze špionáže a nechal zavraždit 8 jejich obchodníků, kteří do Skadaru přišli. V roce 1843, jen několik měsíců po svém dokončení, obsadili pevnost osmanští Turci. Využili skutečnosti, že černohorská armáda byla odvolána z hradu pryč, a nestrážila jej. Turečtí správci pevnost rozšířili; zvýšili samotné zdi a dobudovali věže. Petar II. žádal od Osmanské říše dlouhodobě a neúspěšně vydání pevnosti zpět do černohorských rukou. Jeho neúspěch byl zaznamenán i v místním přísloví: Izgore (tuguje) ka’ vladika za Lesendrom (Je smutný jako kníže kvůli Lesendru). Pevnost byla znovu připojena k Černé Hoře roku 1878. Poté až do první světové války se zde nacházel sklad munice. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Lesendro na Wikimedia Commons
Lesendro

Lesendro (Montenegrin: Лесендро) is an island and a fortress in Skadar Lake in Montenegro. It is located near the small town of Vranjina. The fort was built in the 18th century. It is located on a peninsula, which until the construction of the Belgrade–Bar railway was an island. History During the reign of Petar II Petrović-Njegoš, a fortress served as a defense against Ottoman attacks and provided for undisturbed fishing and trade; Petar II himself often came here to rest. Lesendro was 11 years under the rule of the Prince-Bishopric of Montenegro until 1843, when Osman Pasha occupied Lesendro, at the same time as Vranjina and the Ottoman Turks made their fortifications there. The island was liberated in 1878 along with the fortress town of Žabljak Crnojevića, which were annexed to the Principality of Montenegro. References
Lesendro

Lesendro (Лесендро) je bivši otok (danas spojen s kopnom) i utvrda u Skadarskom jezeru u Crnoj Gori. Nalazi se u blizini otoka Vranjina. Tvrđava je sagrađena u 18. stoljeću. Otok je pretvoren u poluotok izgradnjom pruge Beograd - Bar. Povijest Za vrijeme vladavine Petra II Petrovića-Njegoša tvrđava je služila kao obrana od osmanskih napada i omogućavala nesmetan ribolov i trgovinu, a sam Petar II. je često dolazio ovdje na odmor. Lesendro je bio 11 godina pod vlašću knjaževine-biskupije Crne Gore, sve do 1843. godine kada je Osman-paša zauzeo Lesendro, u isto vrijeme kada su Vranjina i Turci Osmanlije tu podigli svoja utvrđenja. Otok je oslobođen 1878. godine zajedno s tvrđavom Žabljak Crnojevića, koji su pripojeni Kneževini Crnoj Gori. Izvori Vanjske poveznice
Лесендро

Лесендро је острво и тврђава у Скадарском језеру у Црној Гори. Налази се близу места Врањине. Тврђава је изграђена у 18. вијеку. Смјештена је на полуострву које је до изградње пруге Београд - Бар било острво. За вријеме владике Петра II Петровића-Његоша служила је као одбрана од турских напада и осигуравала неометан риболов и трговину. Владика Петар II је обновио тврђаву и ојачао зидове, пошто је скадарски Рашид-паша оптужио Црногорце за шпијунажу и погубио 8 Црмничана који су дошли у Скадар да тргују. Сам владика је често ту долазио да се одмара. Лесендро је под црногорском управом било 11 година. Скадарски паша Осман-паша Скопљак је 1843. заузео Лесендро, у исто време када и Врањину и на њему су Турци направили своје утврђење. Острво је ослобођено 1878. године заједно са градом-тврђавом Жабљаком Црнојевића, који су припојени Књажевини Црној Гори. Сам назив острва је као и града Скадра добивен по Александру Великом, јер и Скендерија је турцизирано Александрија, Лесадро, Лесендро. Литература Мала енциклопедија Просвета (3 изд.). Београд: Просвета. 1985. ISBN 978-86-07-00001-2. Марковић, Јован Ђ. (1990). Енциклопедијски географски лексикон Југославије. Сарајево: Свјетлост. ISBN 978-86-01-02651-3. Спољашње везе
Černohorské královské divadlo

Černohorské královské divadlo (černohorsky oficiálně: Црногорско краљевско народно позориште, Crnogorsko kraljevsko narodno pozorište) je první profesionální divadlo v historii Černé Hory, které bylo založeno 16. května 1910, v pár měsíců před vyhlášením Černohorského království. Stavba budovy královského divadla, Zetského domu, začala v roce 1884, rok po myšlence chorvatského architekta Josefa Sladeho vybudovat v Cetinje první velké divadlo. Stavební práce byly dokončeny roku 1888. Tohoto roku se zde odehrálo první představení a postupem času se činnost divadla zvýšila. Důležitým mezníkem pro vývoj divadla byl rok 1910. Dne 16. května se zde odehrálo drama Balkanska Carica (Balkánská císařovna), jehož autorem byl černohorský kníže a později král Nikola I. Petrović-Njegoš. Prvním ředitelem divadla se stal Maso Petrović a hlavními herci byli profesoři cetinjského gymnázia. V následujících letech zažilo černohorské královské divadlo prudký rozvoj. Zetský dům byl silně poničen během první světové války. V polovině roku 1990 zahájilo divadlo opět svou intenzivní činnost ve spolupráci s významnými herci. Divadlo má svůj vlastní orchestr, při významných událostech zde však hraje Černohorský symfonický orchestr. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Crnogorsko kraljevsko kazalište na chorvatské Wikipedii.
Crnogorsko kraljevsko kazalište Zetski dom

Crnogorsko kraljevsko kazalište Zetski dom (naziv na crnogorskome jeziku Crnogorsko kraljevsko pozorište Zetski dom), prvo profesionalno kazalište u crnogorskoj povijesti, utemeljeno 16. svibnja 1910. na Cetinju uoči proglašenja Kraljevine Crne Gore . Zgrada Crnogorskog kraljevskog kazališta se zvala i još uvijek se zove Zetski dom. Počela se graditi 1884. godine po projektu hrvatskoga arhitekte Josipa Slade. Bila je uglavnom dovršena četiri godine kasnije. 1888. je odigrana prva kazališna predstava u Zetskome domu a poslije brojne druge. No, tek je 1910. oformljena profesionalna skupina glumaca, pa je 16. svibnja te godine odigrana predstava Balkanska carica po tekstu kralja Nikole I. Petrovića. Redatelj je bio Crnogorac Mašo Petrović dok su glavna lica igrali profesori Cetinjske gimnazije. Crnogorsko kraljevsko kazalište je imalo i svoj statut. 1915. zgrada Zetskoga doma silno je stradala tijekom Prvog svjetskog rata . Crnogorsko kraljevsko kazalište Zetski dom je sredinom 1990-ih obnovilo rad s profesionalnom glumačkom i redateljskom trupom. Vanjske poveznice "Zetski dom" na Cetinju Arhivirana inačica izvorne stranice od 8. srpnja 2008. (Wayback Machine)
Богородица Краинска

Манастирът „Богородица Краинска“ (на сръбски: Богородица Крајинска), известен също и като „Пречиста Краинска“, е разрушен днес средновековен православен манастир в Черна гора. Разположен е в областта Шкодренска Краина. Смята се, че тази обител е създадена от княза на Дукля - Петрислав, близо до княжеската резиденция Крайина.В началото на XI век в манастира са пренесени останките на канонизирания княз Иван Владимир и остават там в продължение на две столетия.Според Дуклянската летопис Теодора Косара, вдовицата на блажения Владимир, станала монахиня, завършила живота си в същата църква с благочестие и свето подвижничество и била погребана там при нозете на своя мъж“. Манастирът съществува поне до XV век, като за известно време е седалище на католически епископ. Източници
Prečista Krajinska

The Prečista Krajinska (Serbian Cyrillic: Пречиста Крајинска, lit. 'Immaculate (Mary) of the (Shkodran) Frontier') is the name for the ruins of a church located in the region of Skadarska Krajina, southeastern Montenegro. It was the second burial site of Jovan Vladimir, the ruler of Duklja (ca. 1000–1016), after his widow Kosara renewed it and transferred his remains from Prespa. The relics drew many devotees to the church, which became a center of pilgrimage. Kosara was interred in the church, at the feet of her husband, on her request. In around 1215—when Krajina was under the rule of Serbian Grand Prince Stefan Nemanjić—the relics were presumably removed from this church and transported to Dyrrhachium by the troops of Michael I, the despot of Epirus. At that time Despot Michael had briefly captured from Serbia the city of Skadar, which is only about 20 km (12 mi) east of the church. The monastery was mentioned in 1417 in a Cetinje manuscript. The Balšić family reconstructed the monastery in the 15th century. The monastery became the seat of a Catholic bishopric, as part of the Catholic-Venetian expansion. The bishop, who was employed in an Orthodox region, saw resistance in the area from the Serbian Orthodox. At the beginning of the 20th century, the population surrounding the Church ruins were Muslims. References
Prečista Krajinska

Prečista Krajinska (crnogorski: Пречиста Крајинска) ili Bogorodica Krajinska ili Manastir Bogorodice Krajinske srednjovjekovni grad, utvrda i crkveno središte na jugozapadnoj obali Skadarskoga jezera, u suvremenoj Crnoj Gori, nekoć Dukljanskom kraljevstvu i Zetskoj državi. Prvi pomen u sačuvanim izvorima Prvi puta se Prečista Krajinska u sačuvanim izvorima spominje u Ljetopisu popa Dukljanina, kada je koncem 10. st. u njoj pokopan Petrislav, otac Svetoga Vladimira (cit. na crnogor.): Crkveno dukljansko-zetsko središte Početkom 11. st. Prečista Krajinska je dvor kneza Vladimira. U njezinoj crkvi Sv. Marije, kojoj je ktitorka Vladimirova žena Kosara, prenijeto je njegovo tijelo iz Prespe 1019. godine: U 15. st. u Prečistoj Krajinskoj je stolovao zetski pravoslavni mitropolit. Književna djelatnost Pretpostavka je da se u Duklji glagoljska pismenost mogla razviti pod utjecajem snažnoga centra slavenske pismenosti u Ohridu. Uz Skadarsko jezero razvija se u 11. st. i kasnije književna djelatnost a u središtu je te djelatnosti bila Prečista Krajinska. Današnje stanje Ostaci kompleksa danas su u ruševinama. Jedino je značajnije očuvana kula (imala pet katova) zvonika na zapadnom kraju jedne veće prostorije sazidane u nastavku crkve posvećene Uspenju Prečiste Bogorodice. Vidi još Duklja (grad) Prapratna Svač Popis srednjovjekovnih gradova i utvrda u Crnoj Gori Izvori Vanjske poveznice O Prečistoj Krajinskoj (crnogorski) Vlado Duletić, Čemer, tuga i plač Prečiste Krajinske (crnogorski)
Манастир Острос

Манастир Острос (Манастир Пречиста Крајинска) је српски средњовековни манастир који се налази у Скадарској Крајини, на југозападној обали Скадарског језера, у близини села Мали и Велики Острос, 22 километара југоисточно од Вирпазара, у близини границе са Албанијом. Сматра се да је Маријинско јеванђеље, писано на глагољици, један од најстаријих старословенских рукописа из 11.века, написано у овом манастиру. Историја Први пут се црква у Крајини помиње крајем 10. века у Летопису попа Дукљанина, када је у њој сахрањен Петрислав, отац кнеза Владимира. Крајина се у 11. веку наводи као престоница, двор кнеза Владимира. У цркву свете Марије, коју је по предању подигла Владимирова жена Косара, ћерка цара Самуила, пренето је његово тело из Преспе 1016. године. Мошти краља Владимира налазиле су се у манастиру до 1215. године, када су пренете у манастир Светог Јована Владимира код Елбасана. Манастир се помиње 1417.године у повељи Балше III, када је био седиште Зетске митрополије, а претпоставља се да је срушен и запустео крајем 17. века, у походима скадарског везира Сулејман-паше Бушатлије. Око 1417. кнез Балша III је поклнио два гумна соли манастирима Врањини и Морачнику, уз обавезу да десетину соли дају Богородичиној светој обитељи у Крајини. Изглед манастирског комплекса Остаци манастирског комплекса данас су у рушевинама. Више се сачувала једино кула-звоник на западном крају једне веће просторије сазидане у продужетку западног дела цркве, посвећене Успењу Богородице, за коју се претпоставља да је могла бити намењена било за становање, било за трпезарију. Кула је имала пет спратова са дрвеним међуспратним таваницама. На четвртом спрату се налазила мала капела са апсидом, а данас је кула делимично обновљена. Од обимних зидова комплекса нешто видљивих остатака сачувало се једино на северној страни. Остаци зидова, највероватније касније призиданих, налазе се и уз саму црквену грађевину, али су неопходна даља истраживања. Сам положај манастира није био нарочито погодан за одбрану. Међутим, ако је тачно да је Крајина име места у коме је столовао Владимир и да се оно односи на ближу околину комплекса, онда се може претпоставити да су за одбрану служиле и околне камените главице према самом језеру. Види још Јован Владимир Теодора Косара Манастир Светог Јована Владимира Манастир Богородица Стонска Напомене Напомена: Текст овог чланка је делом, или у потпуности, преузет са ове странице презентације Средњевјековни градови Црне Горе, уз одобрење. Као основа за израду презентације коришћена је књига Павла Мијовића и Мирка Ковачевића „Градови и утврђења у Црној Гори“ (Београд-Улцињ 1975), чији су поједини делови укључени у њу, уз дозволу аутора. Референце Литература Спољашње везе Манастир Острос mitropolija.me Манастир Пречиста Крајинска, Острос spc-bar.me Манастир Пречиста Крајинска Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (20. август 2016) nparkovi.me
Sveta Neđelja

Sveta Neđelja ist eine kleine Insel im Adriatischen Meer und gehört zur montenegrinischen Gemeinde Budva. Sie befindet sich genau vor Petrovac. Auf ihr befindet sich eine kleine Kirche gleichen Namens. Zusammen mit ihrer kleinen Nachbarinsel Katič stellt sie eine Attraktion für Taucher dar. Weblinks
Katič and Sveta Neđelja Islets

Katič (Montenegrin: Катич) and Sveta Neđelja (Montenegrin: Света Неђеља) are two small islets on the Adriatic Sea, located opposite of the town of Petrovac in the Montenegrin municipality of Budva. The Sveta Neđelja islet has a small church of the same name built upon it, and coupled with the Katič islet, makes an attraction for diving enthusiasts. Geography Because the islets are virtually in the same straight line perpendicular to the coast, only one is visible from Petrovac city beach. Katič The inhabited island of Katič is about 0.9 km from the mainland. The island is small, with a surface-area of 0.010 km2. Its total coastal length is about 0.7 km and the dimensions of the island are approximately 0.20 km by 0.10 km (maximum width). The island is West - East oriented with coordinates (latitude, longitude) of the island's center at 42°11'45.780", 18°56'8.4840". Sveta Neđelja Sveta Nedelya Island is closer to the Petrovac city beach than Katič, and is about 0.7km from the mainland. Sveta Neđelja is distinguished by a small, iconic church with the same name as the island. Similarly small with a surface-area of 0.010 km2, its total coastal length is about 0.8 km and the dimensions of the island are approximately 0.20 km by 0.10 km (maximum width). The island is West-southwest - East-northeast oriented with coordinates (latitude, longitude) of the island's center at 42°11'51.2160", 18°56'9.9960". See also Vlada Katic (born 1989), Israeli-Uzbekistani tennis player References
Sveta Neđelja (isla)

Sveta Neđelja es un pequeño islote perteneciente a Montenegro. Se encuentra situado en el municipio de Budva, frente al pueblo de Petrovac en el Mar Adriático. El islote junto con el de Katič forma un pequeño archipiélago que resulta interesante para la práctica del buceo, la isla posee además una pequeña iglesia que lleva su nombre.