NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Џамија Султана Мурата II

Џамија Султана Мурата II једна је од џамија у Рожају у Црној Гори. Направљена је 1450. године у исто време када је направљена и тврђава у њеној околини од стране султана Мурата II. Срушена је и поново направљена 2008. године. Опште информације Пре свега, подигнута је у стилу старих кућа у Рожајима 1450. године, а затим реконструисана од стране Исламског савета 1967. године. Џамија има турбе, подигнуто по налогу Хуршид-паше Багдадлија 1854. године на гробу Мухамеда Ужичанина, који је написао стихове који сведоче о историји ове џамије. Године 2005. амбасадор Турске у Србији и Црној Гори Сервет Октем донирао је 65.000 евра председнику општине Рожаје за реконструкцију џамије, која је делом срушена, а онда потпуно реновирана 2008. године. Унутрашњост џамије украшена је орнаментима и арабескама, а кубета су калиграфски исписана ајетима. Референце
Budva

Budva (olasz és német nevén Budua) a legnagyobb tengerparti település Montenegróban, a montenegrói turizmus metropolisza. Lakosainak száma 13 338 fő (2011. április 1.). A természeti szépségek mellett, mint a szigetek és a festői partszakaszok, Budva gazdag történelmi emlékekben is. Történelem 1941 - 1943 között olasz megszállás alatt volt. Népesség Nevezetességek Az óváros egy kicsiny félszigeten fekszik és a kulturális örökség bölcsője. Keskeny utcák keresztezik egymást, kis terekkel és híres épületekkel, mint például a Szentháromság-templom, ami helyet ad Stjepan Mitrov Ljubisa író síremlékének, vagy a Sv. Ivan, Sv. Bogorodica és Sv. Sava-templomok. Nyaranként e hely kulturális központtá válik, s helyet ad számos színházi előadásnak, rendezvénynek. Stari Gradban számos kiállítást tekinthet meg az idelátogató. A Stanjevici, Podostrog, Rezevici i Gradiste-kolostorok fontos történelmi emlékei Budvának. Tengerpartja 21 km hosszú 17 stranddal. Források Budva hivatalos weboldala Jegyzetek További információk Budva linkgyűjtemény – 150 link Budva, Montenegró Budva látnivalók Budva (Montenegró) turisztikai portálja Irodalom Budvai Riviéra: Ostrvo Sveti Nikola, Bečići, Rafailovići, Pržno, Miločer, Sveti Stefan, Petrovac
Budva

Budva (chirilic: Будва) este un oraș de coastă din Muntenegru, cu o populație în jur de 13.300 de locuitori (conform recensământului din 2011). Este centrul comunei cu același nume. Zona de coastă, numită Budvanska Rivijera este centrul turismului muntenegrean, și este cunoscută pentru viața sa în timpul nopților, plajelor cu nisip și pentru arhitectura cu influențe mediteraneene. Orașul Budva are o vârstă de cca 3.500 de ani, ceea ce îl face să fie cel mai vechi oraș de la Marea Adriatică. Demografie Orașe înfrățite San Remo, Italia Novi Sad, Serbia Velika Plana, Serbia Gornji Milanovac, Serbia Banská Bystrica, Slovacia, din 2001 Ohrid, Macedonia de Nord West Palm Beach, Florida, SUA, din 2012 Clima Galerie de imagini Referințe Legături externe Official web site
Budva

Budva je občina, turistično mesto in pristanišče v Črni gori. Budva je najbolj obiskano turistično mesto v Črnogorskem primorju. Mesto leži ob Budvanskem zalivu. V mestu je ob popisu prebivalstva stalno živelo 10918 prebivalcev (popis 2003). Budva je ob slikovitem starem mestnem jedru dosegla sloves tudi s prostranimi peščenimi plažami. Slikovito staro mestece se se je po 2. svetovni vojni vedno bolj širilo z graditvijo številnih turističnih objektov, vil, poletnih hišic, in hotelov. Mesto je aprila 1979 prizadel močan potres. V Budvi je od leta 1967 do smrti, maja 1979, živela slovenska igralka Ita Rina. Zgodovina Na nekdanjem majhnem otočku, ki so ga peščeni nanosi sčasoma spojili s kopnim, je bilo v preteklosti ilirsko naselje, kjer so se v 4 stoletju pr. n. št. naselili Grki. Rimljani so si ga prilastili leta 168 pr. n. št. in ga proglasili za municipij z imenom Butua, ko pa je razpadlo zahodno rimsko cesarstvo, je bila Budva priključena bizantinski temi (vojaški provinci) Dalmaciji. Ob koncu 12. st. je postala pomembno pristanišče Nemanjićev. Od leta 1442 do 1797 je bila pod oblastjo Benetk, po Napoleonovih vojnah pa v sestavu Avstro-Ogrske. Budva, obdana z obzidjem, ki so ga v 15. stoletju zgradili Benečani, obnovljeno pa je bilo v 17. stoletju, je v starem mestnem jedru ohranila videz značilnega mediteranskega mesta, s slikovitimi ozkimi uličicami in majhnimi prodajalnami. Razen obzidja, s katerega je lep razgled na mesto in okolico, so zanimivi tudi drugi spomeniki: katedrala sv. Ivana Krstnika, zgrajena 1141 in prezidana v baročnem slogu v 17. stoletju. Zvonik katedrale dominira nad strehami Budve. Katedrala hrani nekaj dragocenih ikon beneških mojstrov. Cerkvica Santa Marija in Punta, je bila zgrajena leta 840 na obzidju pomola. Poleg teh stavb so tu še opuščeni samostan z zvonikom iz poznega baroka, ki danes služi kot Arheološki muzej, v katerem hranijo predmete iz ilirskih, grških in rimskih grobov; cerkev sv. Save (14. st.) in cerkev sv. Trojice (1804). Znana je peščina (plaža), imenovana Mogren. Ob Beneškem obzidju je majhna plaža, ki se imenuje Ričardova glava. Na drugi strani je Slovenska plaža, tako imenovana po Slovakih, ki so bili prvi turisti v teh krajih. Iz Budve je mogoče zlahka obiskati Lovćen, Cetinje (nekdanjo prestolnico), Sveti Štefan, Kraljevo plažo oz. Kraljičino plažo (Miločer) in vrsto samostanov. Demografija Sklici Glej tudi seznam mest v Črni Gori Zunanje povezave Občina Budva Budva Tourist Guide - Budva.net
Budva

Budva är en populär turistort i kommunen Budva i Montenegro. Folkmängden i centralorten uppgick till 13 278 invånare vid folkräkningen 2011. Hela kommunen hade 19 170 invånare 2011, på en yta av 122 kvadratkilometer. I Budva organiseras en stor festival, Budvafestivalen, varje sommar. Runt staden finns många sevärdheter och stränder, och två kända hotell i orterna Bečići (Hotell Splendid) och Sveti Stefan. Sveti Stefan var tidigare en ö bebodd av pirater, men är idag en halvö som fungerar som lyxhotell och casino. Stranden vid Jaz, som ligger några kilometer väster om centrala Budva, har under senare år varit plats för framträdanden av kända grupper och artister. Rolling Stones spelade där i juli 2007, och Madonna i september 2008. Budva är den stad i Europa som har flest miljonärer per capita, med 200 miljonärer på 10 000 invånare.[källa behövs] Tätorter och byar I Budva kommun ligger den lilla bergsbyn Blizikuće. Galleri Källor
Universitat de Montenegro

La Universitat de Montenegro és una universitat pública nacional de Montenegro. La seva administració central i la majoria de facultats constitutives es troben a la capital del país, Podgorica, amb facultats dislocades a Nikšić, Cetinje i Kotor. La institució es va fundar l'any 1974 i actualment està organitzada en 19 facultats. Història La Universitat de Montenegro es va fundar el 29 d'abril de 1974 a Titograd, a la llavors República Socialista de Montenegro (ara Podgorica). En aquell any, les organitzacions següents van signar un Acord d'associació a la Universitat de Titograd: tres facultats: la Facultat d'Economia, la Facultat d'Enginyeria i la Facultat de Dret de la capital Titograd, dues universitats: Teaching College de Nikšić i Maritime Studies College de Kotor, tres instituts científics independents: d'Història, d'Agricultura i d'Investigació Biològica i Mèdica, tots de Titograd. Un any després de la seva fundació, la institució va canviar el seu nom a Universitat Veljko Vlahović en honor a l'activista comunista i participant de la Segona Guerra Mundial de Montenegro que va morir aquell any. La dècada de 1970 va ser una dècada d'augment exponencial del nombre d'institucions d'educació superior a l'antiga Iugoslàvia quan, juntament amb les universitats de Titograd a Osijek, Rijeka, Split, Banja Luka, Mostar, Maribor, Bítola, Kragujevac i Tuzla van obrir les portes. El 1992, la universitat va rebre el seu nom actual: Universitat de Montenegro. Organització La seu de la universitat és a Podgorica, la capital de Montenegro, amb una població d'uns 190.000 habitants. La majoria de facultats de la Universitat de Montenegro es troben a Podgorica, mentre que algunes facultats s'han obert a Nikšić, Cetinje i Kotor. La universitat inclou facultats, instituts i col·legis, així com centres logístics. La Junta Directiva governa la universitat i el rector la gestiona. L'òrgan acadèmic suprem és el Claustre Universitari. Els degans són caps de facultats i els directors són caps d'instituts. A les facultats, els màxims òrgans acadèmics són els consells de qüestions docent-científiques. El cos d'estudiants més alt és el Parlament d'Estudiants. Els representants dels estudiants són elegits en tots els òrgans de la universitat i de les facultats. Referències
Universität Montenegro

Die Universität Montenegro (montenegrinisch Универзитет Црне Горе Univerzitet Crne Gore) hat ihren Sitz in Podgorica, Montenegro. Geschichte Die Universität wurde am 29. April 1974 gegründet, als das heutige Podgorica noch Titograd hieß. Die SR Montenegro war zu dieser Zeit ein Teilstaat von Jugoslawien. Die damalige Universität Titograd hatte drei Fakultäten: Wirtschaftswissenschaften, Ingenieurwissenschaften, Rechtswissenschaften (Podgorica), zwei Colleges: Lehrer-College (Nikšić) und Meeresstudien-College (Kotor), drei unabhängige wissenschaftliche Institute: Geschichte, Agrarwissenschaft, Biologische und Medizinische Forschung (Podgorica). 1975 wurde der Name in Veljko-Vlahović-Universität geändert zu Ehren des kommunistischen Partisanen Veljko Vlahović. 1982 wurde der heutige Name Universität von Montenegro vergeben. Im Jahr 2014 hatte die Universität 21.595 Studierende und 1280 Mitarbeiter. Aufbau Die Universität verfügt gegenwärtig über 19 Fakultäten und drei Forschungsinstitute: Fakultät für Ökonomie Fakultät für Rechtswissenschaft Fakultät für Elektro-Ingenieurswesen Fakultät für Metallurgie und Technologie Fakultät für Politik Fakultät für Ingenieurswesen Fakultät für Maschinenbau Fakultät für Naturwissenschaften und Mathematik Fakultät für Medizin Fakultät für Philosophie in Nikšić Fakultät für Philologie in Nikšić Fakultät für Kunst in Cetinje Fakultät für Schauspiel in Cetinje Fakultät für Musik in Cetinje Fakultät für Nautik in Kotor Fakultät für Tourismus und Hotel Management in Kotor Fakultät für Architektur Fakultät für Politische Wissenschaften Fakultät für Biotechnologie Fakultät für Angewandte Physiotherapie in Igalo Institut für Auslandssprachen Institut für Geschichte Institut für Meeresbiologie Die Universität ist Mitglied im Netzwerk der Balkan-Universitäten. Weblinks Website der Universität Montenegro Einzelnachweise
Universidad de Montenegro

La Universidad de Montenegro (montenegrino: Univerzitet Crne Gore, Универзитет Црнe Горe) es una universidad de Podgorica, Montenegro. Fundada en 1974 y con 20 facultades, fue conocida hasta 1992 como Universidad Veljko Vlahović. Tiene sedes en las ciudades de Podgorica, Cetiña, Kotor, Herceg Novi y Nikšić. Facultades La Universidad de Montenegro tiene las siguientes facultades: Facultad de Ciencias Económicas Facultad de Derecho Facultad de Ciencias Políticas Facultad de Arquitectura Facultad de Electrotecnia Facultad de Metalurgia y Tecnología Facultad de Ingeniería Civil Facultad de Ingeniería Mecánica Facultad de Ciencias Facultad de Medicina Facultad de Farmacia Facultad de Artes Facultad de Bellas Artes Facultad de Arte Dramático Academia de Música Facultad de Estudios Marítimos Facultad de Turismo y Dirección Hotelera Escuela Superior de Fisioterapia Enlaces externos Sitio oficial de la Universidad de Montenegro (en inglés) Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Universidad de Montenegro.
Université du Monténégro

L'université du Monténégro (en monténégrin : Универзитет Црнe Горe ou Univerzitet Crne Gore) est une université publique implantée à Podgorica, au Monténégro. Elle a été fondée en 1974 et comprend, pour l'essentiel, 15 facultés et 4 instituts de recherche. Histoire L'université du Monténégro a été fondée le 29 avril 1974. Cette année-là, 3 facultés (d'économie, de génie civil et de droit, à Titograd), 2 colleges (d'enseignement, à Nikšić et d'études maritimes, à Kotor) et 3 instituts de recherche indépendants (d'histoire, d'agriculture et de médecine, à Titograd) s'unissent autour d'un accord d'association pour former l'université de Titograd, ancien nom de la ville de Podgorica. Un an après sa fondation, elle devient l'université Veljko Vlahović et en 1992 seulement, prend le nom d'université du Monténégro. Durant ses cinquante années d'existence, le développement de l'université s'est opéré en fonction des possibilités et des nécessités de l'époque. Organisation L'organisation de l'université est semblable à la plupart des standards européens. Elle comprend facultés, instituts et organes administratifs installés à travers tout le pays. Le siège de l'université est situé dans la capitale, Podgorica. L'université est composée des facultés suivantes, la plupart étant également situées dans la capitale monténégrine : Faculté d'économie Faculté de droit Faculté d'électrotechnique Faculté de métallurgie et de technologie Faculté de sciences politiques Faculté de génie civil Faculté de génie mécanique Faculté de sciences naturelles et de mathématiques Faculté de médecine Faculté de philosophie (à Nikšić) Faculté des beaux-arts (à Cetinje) Faculté de théâtre (à Cetinje) Académie de musique (à Cetinje) Faculté d'études maritimes (à Kotor) Faculté de tourisme et d'hôtellerie (à Kotor) Faculté de philologie (à Nikšić) Faculté de biotechnologie Ce tour d'horizon des facultés de l'université montre un assez large éventail d'enseignements dispensés. L'université comprend 4 instituts de recherche supplémentaires : Institut d'histoire Institut de biologie marine La bibliothèque universitaire est un membre à part entière de l'institution, tout comme le centre d'information technologique et le centre d'études internationales. Voir aussi Articles connexes Podgorica Mediterra Liens externes Site officiel Ressource relative à la recherche : Horizon 2020 Portail des universités Portail du Monténégro
Università del Montenegro

L'Università del Montenegro (in montenegrino: Univerzitet Crne Gore/Универзитет Црнe Горe) è un'università pubblica del Montenegro. La sua amministrazione centrale e la maggior parte delle sue facoltà costituenti si trovano nella capitale del Paese Podgorica, con campus a Nikšić, Cettigne e Cattaro. L'istituzione è stata fondata nel 1974 e attualmente conta 19 facoltà. Storia L'Università del Montenegro venne fondata il 29 aprile 1974 a Titograd (attuale Podgorica), nell'allora Repubblica Socialista di Montenegro. In quell'anno, le seguenti organizzazioni firmarono l'Accordo di associazione all'Università di Titograd: • Tre facoltà: Facoltà di Economia, Facoltà di Ingegneria e Facoltà di Giurisprudenza (Podgorica); • Due college: il College d'insegnamento (Nikšić) e il College di studi marittimi (Cattaro); • Tre istituti scientifici indipendenti: per la Storia, per l'Agricoltura e per la Ricerca Biologica e Medica (Podgorica). Un anno dopo la sua fondazione, l'istituzione cambiò il suo nome in Università Veljko Vlahović in onore dell'attivista comunista e partecipante alla seconda guerra mondiale montenegrino, deceduto quell'anno. Gli anni '70 furono un decennio di crescita esponenziale del numero di istituti universitari in Jugoslavia, quando, accanto a quella di Podgorica, le università di Osijek, Rijeka, Spalato, Banja Luka, Mostar, Maribor, Bitola, Kragujevac e Tuzla aprirono le loro sedi. Nel 1992 l'università prese il suo nome attuale: Università del Montenegro. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Università del Montenegro Collegamenti esterni Sito ufficiale, su ucg.ac.me. (EN) University of Montenegro, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Uniwersytet Czarnogóry

Uniwersytet Czarnogóry (czar. Универзитет Црне Горе/Univerzitet Crne Gore) to jedyna państwowa wyższa uczelnia w Czarnogórze. Instytucja ta powstała 29 kwietnia 1974 w Titogradzie (dzisiejsza Podgorica) w wyniku połączenia kilku uczelni działających na terenie Czarnogóry. Wydziały i inne jednostki organizacyjne znajdują się głównie w Podgoricy oraz w Kotorze, Cetynii oraz w Nikšiciu. Wydziały Wydział Architektury Wydział Biotechnologii Wydział Inżynierii Lądowej Wydział Nauk Ekonomicznych Wydział Inżynierii Elektrycznej Wydział Prawa Wydział Inżynierii Mechanicznej Wydział Medyczny Wydział Metalurgii i Technologii Wydział Nauk Przyrodniczych i Matematyki Wydział Filologii w Niksiciu i Podgoricy Wydział Nauk Politycznych Wydział Dramatu w Cetynii Wydział Sztuk Pięknych w Cetynii Akademia Muzyczna w Cetynii Wydział Studiów Morskich w Kotorze Wydział Turystyki i Zarządzania w Hotelarstwie w Kotorze Wydział Filozofii w Niksiciu Wydział Sportu i Wychowania Fizycznego w Niksiciu Linki zewnętrzne Strona internetowa Uniwersytetu Czarnogóry
Universidade de Montenegro

A Universidade de Montenegro (em montenegrino Univerzitet Crne Gore, Универзитет Црнe Горe) é uma instituição de ensino superior pública localizada em Podgorica, Montenegro. Foi fundada em abril de 1974 e está organizada em catorze faculdades. Até 1992, era chamada de "Universidade Veljko Vlahović". Ligações externas Página oficial da Universidade de Montenegro
Університет Чорногорії

Університет Чорногорії (чорн. Univerzitet Crne Gore, Универзитет Црне Горе) — єдиний державний університет країни. Головний кампус і основні факультети знаходяться в Подгориці. Університет засновано в 1974 році. На момент відкриття діяли три факультети, які перебували в Тітограді (зараз Подгориця): містобудівний, юридичний і економічний. Також було створено два коледжі в містах Никшич і Котор (педагогічний і морехідний коледжі відповідно). Крім цього, в Тітограді були відкриті науково-дослідні інститути — інститут історії, медичних досліджень, агрономії та біології. Структура університету організована як і в більшості європейських країн. Університетом керує Керуюча рада, під наглядом ректора. Вищим академічним органом є університетський Сенат. Факультети очолюються деканами, інститути — директорами. Головний академічний орган — рада з науково-викладацьких питань. Вищий студентський орган — студентський Парламент. На даний момент Університет Чорногорії включає в себе 19 факультетів, 3 інститути і 3 незалежних програми навчання: Економічний факультет (Подгориця) Юридичний факультет (Подгориця) Електротехнічний факультет (Подгориця) Містобудівний факультет (Подгориця) Факультет металургії і технології (Подгориця) Факультет механіки і техніки (Подгориця) Математичний факультет (Подгориця) Медичний факультет (Подгориця) Факультет політології (Подгориця) Архітектурний факультет (Подгориця) Філософський факультет (Никшич) Факультет образотворчих мистецтв (Цетинє) Факультет драматургії (Цетинє) Музична академія (Цетинє) Морський факультет (Котор) Факультет туризму і готельного менеджменту (Котор) Факультет прикладної фізіотерапії (Герцег-Нові) Факультет спорту і фізичної підготовки (Никшич) Факультет біотехнології (Подгориця) Незалежне навчання за програмою «Геодезія» (Подгориця) Незалежне навчання за програмою «Фармацевтика» (Подгориця) Педагогічні курси албанською мовою (Подгориця) Серед найпопулярніших факультетів — економічний, архітектурний, медичний, юридичний, факультет політичних наук та інші. Плата за навчання становить від 500 до 1000 євро на рік, це, як правило, залежить від факультету. Відомі випускники і викладачі Володимир Пешич — професор, біолог Посилання www.ucg.ac.me — офіційний сайт «Університет Чорногорії».
Katič

Katič, kao i susjedni otočić Sveta Nedjelja, je otočić u Jadranskom moru, smješten nasuprot mjesta Petrovac u crnogorskoj općini Budva. Zajedno s otočićem Sveta Nedjelja čini atrakciju za ljubitelje ronjenja. Geografija Budući da su otočići gotovo u istoj ravnoj liniji okomito na obalu, samo je otok Sveta Nedjelja vidljiv s gradske plaže Petrovac. Katič je udaljen od kopna oko 0,9 km. Otok je malen, površine 0,010 km2. Ukupna dužina obale mu je oko 0,7 km. Izvori
Cattici

Cattici (in montenegrino Katić/Катић o Gornji Katić), chiamato anche scogli Catici, è un isolotto del Montenegro, nel mare Adriatico meridionale, situato di fronte a Castellastua. Si trova affiancato dall'isolotto di Santa Domenica e nelle vecchie mappe vengono chiamati ambedue scogli di Santa Domenica. Cattici si trova a circa 1 km dalla spiaggia di Castellastua e dista circa 130 m da Santa Domenica. Note Voci correlate Isole dell'Adriatico Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Cattici
Katič

Katič – należąca do Czarnogóry skalista wyspa na Adriatyku. Administracyjnie należy do gminy Budwa. Znajduje się naprzeciwko kurortu Petrovac na Moru. Obok niej położona jest mniejsza wyspa Sveta Neđelja. Bibliografia Europejskie wyspy marzeń – Katic i Sveta Nedjelja, Czarnogóra Katič & Sveta Nedjelja Islands (ang.)
Katič

Katič je majhen otoček v Jadranskem morju. Pripada Črni gori. Katič, v nekaterh zemljevidih tudi Katić, leži v občini Budva južno od mesta Petrovac na Moru. Na otočku stoji svetilnik, ki oddaja svetlobni signal: R Bl 4s. Nazivni domet svetilnika je 6 milj. Glej tudi seznam otokov v Črni gori
Porto Montenegro

Porto Montenegro ist eine Luxusyacht-Marina samt angrenzender Waterfront-Entwicklung in Tivat, Montenegro. Das Areal war vormals eine Werft in ehemaligem Besitz der Marine der SFR Jugoslawien, die mit dem Staat und nach dem Bürgerkrieg ihre Bedeutung verlor. Das attraktive Grundstück wurde 2006 vom kanadischen Geschäftsmann Peter Munk († 2018) erworben. Im Jahr 2008 wurde bestätigt, dass er nicht Alleineigentümer des Porto-Montenegro-Unternehmens war: Munk hielt 54 Prozent der Eigentumsanteile, der Rest lag im Besitz von anderen Milliardären wie Oleg Deripaska, Nathaniel Rothschild, Jacob Rothschild, Bernard Arnault, Sándor Demján und Anthony Munk. Munk hat eine Luxusyacht-Marina und Uferpromenade nach den Bedürfnissen der wachsenden Gemeinschaft der Superyachtbesitzer gebaut. Die Lage Tivats im abgelegenen Bereich der Bucht von Kotor bei einer gleichzeitigen Nähe zum Flughafen Tivat begünstigen den Standort des Yachthafens. Es ist der erste umfassende hochmoderne Tiefwasser-Yachthafen in der Adria. 600 bis 650 Liegeplätze für alle Größen werden angeboten – dabei werden mindestens 130 Plätze für Superyachten von 30 bis 150 Metern Länge vorbehalten. Das Angebot wird ergänzt durch Luxusappartements, Geschäfte, Restaurants und andere Sport- und Unterhaltungsmöglichkeiten. Porto Montenegros Entwicklung geschah stufenweise, zur Verfügung stehen Marina-Liegeplätze, fünf Gebäude mit gemischter Nutzung und 130 Luxusresidenzen, über 20 Einzelhandelsgeschäfte, eine vollständige Sportanlage, ein Yacht-Club, ein 64 Meter langer „Infinitypool“ und eine Lounge-Bar namens Lido Mar, ein Marine- und Heimatmuseum sowie ein geplantes Waterfront-Fünf-Sterne-Boutique-Hotel. Im Zusammenhang mit Porto Montenegro stehen Projekte wie ein 18-Loch-Golfplatz in der Nähe des Flughafens Tivat und eine mögliche Übernahme der Bijela-Werft, die zu einer Yacht-Werft umfunktioniert werden soll. Die internationale Segelregatta „The Ocean Race Europe“, die am 10. August 2025 in Kiel (Deutschland) startete, endete am 21. September 2025 in Porto Montenegro „Boka-Bucht“. Dies trug zur weltweiten Bekanntheit von „Porto Montenegro“ bei. Weblinks Website von Porto Montenegro (englisch, montenegrinisch, russisch) Einzelnachweise