Термоелектрана Пљевља

Термоелектрана Пљевља је термоелектрана на угаљ која се налази у Пљевљима, у Црној Гори. Електрана је пуштена у рад 1982. године и представља једину термоелектрану на угаљ у Црној Гори. Инсталисани производни капацитет електране износи 225 MW и она производи приближно једну трећину укупне електричне енергије у земљи. Димњак електране висок је 250 метара. Већина горива обезбеђује се из два површинска копа којима управља Рудник угља а.д. Пљевља. Старији коп је Потралица, у којем је експлоатација започела 1952. године. Новији коп, Шумани I, снабдева електрану лигнитом нижег квалитета. Вода за хлађење електране обезбеђује се из акумулације Отиљовићи, која се налази на реци Ћехотини, на удаљености од око 8 километара од електране, са којом је повезана асфалтним путем. Историја Термоелектрана Пљевља започела је рад 1982. године, а прва синхронизација са електроенергетским системом извршена је 21. октобра 1982. године. Била је то прва кондензациона термоелектрана у Црној Гори, пројектована са два блока снаге по 210 MW. Акумулације, као и пратећи технички и административни објекти (осим система за декарбонизацију и рециркулационо хлађење), били су пројектовани за два блока, али је у пракси изграђен само један. Електрана користи угаљ из пљеваљског басена, са гарантованом доњом топлотном моћи од 9.211 килоджула по килограму (2.201 kcal/kg). У почетном периоду угаљ је допреман из рудника Јуњер. Електрана је изграђена на надморској висини од око 760 метара. Од почетка рада до данас произвела је укупно приближно 25,24 TWh електричне енергије. Током 2009. и 2010. године реализовани су значајни пројекти који су се односили на еколошку и технолошку стабилизацију постројења. Обухватили су замену електрофилтерског система, модернизацију система управљања и контроле, замену система сопствене потрошње на напонима од 6 kV и 0,4 kV, као и замену система побуде генератора и уградњу генераторског прекидача. Овим радовима капацитет електране повећан је са 210 MW на 225 MW. Власништво Власник електране је Електропривреда Црне Горе АД, државна електроенергетска компанија Црне Горе. Више од 99% власништва припада Електропривреди Црне Горе, док је мање од 1% у власништву мањих акционара. Експанзија Постоје планови за изградњу другог блока, који би у будућности заменио постојећи. Пројекат ТЕП II предвиђа примену најбољих доступних техника (BAT), које укључују мере за смањење емисија отпадних гасова, укључујући сумпор-диоксид (SO₂), азотне оксиде (NOx) и прашину. Захваљујући већој енергетској ефикасности, емисије угљен-диоксида (CO₂) биле би ниже у односу на постојеће стање. Пројекат такође предвиђа изградњу топлане максималне снаге 75 MW, која би обезбеђивала топлотну енергију за систем даљинског грејања, чиме би се смањило загађење ваздуха из индивидуалних ложишта. Вредност инвестиције процењена је на 366 милиона евра. У току је био поступак избора извођача радова, а од девет компанија које су доставиле прелиминарне понуде, у ужи избор ушле су три: кинеске компаније CMEC и PowerChina Hubei Electric Power Survey & Design Institute, као и чешка компанија Škoda Praha, подружница групе ČEZ. Еколошка реконструкција и европски стандарди Актуелна еколошка реконструкција (2025), коју предводи Електропривреда Црне Горе (ЕПЦГ), примарни је фокус инвестиција у енергетском сектору. Главни циљ је смањење емисија сумпорних оксида, азотних оксида и чврстих честица испод нивоа од 200 мг/м³. Ови параметри су дефинисани Директивом о великим ложиштима, а њихово испуњавање је императив за опстанак термоелектране на европском тржишту енергије и избјегавање санкција Енергетске заједнице. Инсталација система за одсумпоравање (ФГД) и денитрификацију кључни је дио пројекта вриједног више десетина милиона еура. Поред еколошких бенефита, реконструкција обухвата и топлификацију града Пљеваља. Овај систем ће омогућити да се топлота из процеса производње струје користи за даљинско гријање, чиме ће се угасити бројна индивидуална ложишта у граду која су деценијама била главни узрочник енормног загађења ваздуха током зиме. Референце