NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sonora

Sonora és un dels 31 estats que, juntament amb Ciutat de Mèxic, formen 32 entitats federatives de Mèxic. S'ubica a la regió del nord-oest del país. És conegut per les seves característiques desèrtiques i per les seves platges. La seva capital i ciutat més gran és Hermosillo. Limita amb els estats de Chihuahua a l'est, Sinaloa al sud i Baixa Califòrnia al nord-oest; al nord comparteix una extensa frontera amb l'estat d'Arizona i una més petita amb el de Nou Mèxic dels Estats Units, i cap a l'oest limita amb el Mar Cortés o Golf de Califòrnia. Es divideix en 72 municipis, ocupant el segon lloc nacional en extensió, després de Chihuahua, amb un 9,2% de tot el territori mexicà. El territori està format per quatre províncies fisiogràfiques: la Sierra Madre Occidental, les Serres i Valls Paral·leles (també anomenades Planes del Nord), el Desert de Sonora i la costa del Golf de Califòrnia. Informació general L'estat de Sonora està situat al nord-est de Mèxic, a l'Amèrica del Nord. Les seves costes estan banyades pel Mar Cortés. Sonora es troba vinculat a la denominada "Conca del Pacífic", que ofereix gran possibilitats de desenvolupament econòmic i múltiples reptes i oportunitats d'aprofitament sostenible dels seus recursos naturals. Les seves fronteres amb els estats estatunidencs d'Arizona i Nou Mèxic permeten múltiples connexions econòmiques, culturals i polítiques amb els Estats Units d'Amèrica. Són tres els estats mexicans que tenen límits terrestres amb aquest estat: Baixa Califòrnia a l'oest, Chihuahua a l'est, Sinaloa al sud. Sonora està situada en una franja climàtica de l'hemisferi nord en la que s'han format diversos deserts al voltant de la Terra. Si seguim el paral·lel 30º de latitud nord a través d'un planisferi de la Terra, es pot veure que l'estat està situat a la mateixa latitud que els deserts d'Àfrica del Nord, Aràbia Saudita, l'Iraq, Kuwait i més. Una àmplia xarxa de camins, amb la columna vertebral vial de la carretera de quatre carrils que creua l'estat de sud a nord, uneix a Sonora amb la resta de Mèxic i els Estats Units d'Amèrica. L'estat és el segon més gran del país amb una extensió territorial de 184.934 km² que representen el 9,2% de la superfície total del país. El límit fronterer amb els Estats Units d'Amèrica abasta una extensió de 588,199 km, que ens la seva major part limita amb l'estat d'Arizona (568 km), i la resta amb l'estat de Nou Mèxic (20 km). El límit amb l'estat de Chihuahua és de 592 km, i amb l'estat de Sinaloa és de 117 km. L'extensió litoral de Sonora és de 1.207 km, que sumats a l'extensió dels límits fronterers amb els estats veïns, dona com a resultat el perímetre de l'estat sigui de 2.505 km. Es troba localitzat entre els paral·lels 32º29' i els 26º14º Nord, i entre els meridians 108º26' i els 105° 02′ oest del Meridià de Greenwich Vegeu també Reserva de la Biosfera del Pinacate i el Gran Desert d'Altar Referències
Sonora (stát)

Sonora je jeden z 31 států Mexika. Rozkládá se na severozápadě země. Na severu sousedí se 2 státy USA (Arizona a Nové Mexiko), vnitrostátní hranice má se spolkovými státy Chihuahua, Sinaloa a Baja California. Na západě je hranicí státu Kalifornský záliv a řeka Colorado. Při státní hranici s USA funguje mnoho výrobních podniků, které zde využívají levnou mexickou pracovní sílu, ale jsou geograficky blízko vyspělému trhu Spojených států amerických. Sonora je druhý největší stát Mexika, zaujímá téměř desetinu celého mexického území. Z pohledu fyzické geografie lze stát rozdělit do čtyř odlišných oblastí: Sonorská poušť pobřeží Kalifornského zálivu (součástí Sonory je i největší mexický ostrov Tiburón) Sierra Madre Occidental menší doprovodná pohoří kolem Sierra Madre Occidental Slovo sonora snad je koruptelou slova Señora (Paní), protože Španělé pod vedením Diega de Guzmána přišli na tato místa 7. 10. 1533 a místo pojmenovali Nuestra Señora del Rosario (zkráceně Señora) podle svátku Panny Marie Růžencové, který na ten den připadl. Jméno také může pocházet z místního indiánského jazyka, kde sonot znamená „rákos“. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sonora na Wikimedia Commons
Sonora

Denne artikel handler om den mexicanske delstat Sonora; se også Sonora, Californien i USA. Sonora er en delstat i det nordvestlige Mexico. Mod øst deler den grænse med den mexicanske delstat Chihuahua, mod syd Sinaloa og mod nordvest Baja California. Mod nord deler Sonora grænse med Arizona i USA, mod vest ligger den Californiske Golf, også kendt som Cortezhavet. I 2000 havde Sonora et anslået indbyggertal på 2.216.900. Sonora er økonomisk vigtig på grund af sin kvægproduktion og minedrift, og populær blandt turister på grund af sine fine badestrande. Kulturelt er den vigtig som en kilde til musikstilen Norteña. Hovedstaden hedder Hermosillo og en anden større by er Guaymas. En mindre by som er populær blandt turister er Puerto Peñasco. Sonoraørkenen dækker meget af delstaten, foruden det sydlige Arizona. ISO 3166-2-koden er MX-SON.
Sonora

Sonora (prononcé en espagnol : /soˈnoɾa/), officiellement État libre et souverain de Sonora (Estado Libre y Soberano de Sonora /esˈtado ˈliβɾe i soβeˈɾano de soˈnoɾa/), est un État du nord-ouest du Mexique, délimité à l'est par l'État de Chihuahua, à l'ouest par l'État de Basse-Californie, au sudouest par le Golfe de Californie, au sud-est par l'État de Sinaloa et au nord par la frontière avec les États-Unis (Arizona). Les Yaquis, les Mayos et les Seris, qui peuplaient le Sonora avant l'arrivée des Espagnols, furent à plusieurs reprises combattus et déportés, avant et après l'indépendance du Mexique. Le désert de Sonora s'étend sur le Mexique et les États-Unis. Certaines plantes et animaux n'existent que dans ce désert et sont protégés dans des parcs de conservation. Le Sonora attire de nombreux touristes sur ses plages. Cet État mexicain est composé de 72 municipalités, et sa capitale est Hermosillo. Des aéroports desservent les villes d'Hermosillo, de Ciudad Obregón et de Guaymas. Géographie Administrativement, Sonora est entouré au sud par l’État de Sinaloa, à l'est par le Chihuahua, au nord-ouest par la Basse-Californie, et au nord par la frontière entre les États-Unis et le Mexique. Sur la frontière avec les États-Unis quelques villes frontalières se sont développées dont San Luis Río Colorado, voisine de la ville américaine de Yuma en Arizona. Tout l'ouest, à l'exception de la frontière intérieure avec la Basse-Californie, est délimité par le littoral sur la mer de Cortès, autre nom donné au golfe de Californie. Plusieurs îles sous la juridiction de Sonora sont situées dans cette mer, dont l'Île Tiburón, la plus grande île mexicaine. Le nord-ouest de l'État est désertique car il est recouvert par le désert de Sonora, lui-même divisés en plusieurs déserts, dont la réserve de biosphère El Pinacate et le Grand désert d'Altar. Le Désert de Sonora contient en partie la Sierra Madre occidentale, elle-même divisée en plusieurs sierras mineures. Biodiversité du désert de Sonora La particularité de ce désert réside dans sa biodiversité caractérisée notamment par la présence d'espèces spécifiques. Notes et références Liens externes (es) Site officiel Ressource relative à la géographie : Mindat.org Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail du Mexique
Sonora

Sonora jedna je od 31 saveznih država Meksika, smještena u sjeverozapadnom dijelu zemlje, na obali Kalifornijskog zaljeva. Država se prostire na 182.052 km², u njoj živi 2.499.263 stanovnika (2009), a glavni grad je Hermosillo. Sonora je okružena meksičkim saveznim državama Chihuahua na istoku, Sinaloa na jugu, Baja California na zapadu, dok na sjeveru graniči na američkim saveznim državama Arizona i New Mexico. Općine Aconchi Agua Prieta Alamos Altar Arivechi Arizpe Atil Bacadéhuachi Bacanora Bacerac Bacoachi Bácum Banámichi Baviácora Bavispe Benito Juárez Benjamín Hill Caborca Cajeme Cananea Carbó Cucurpe Cumpas Divisaderos Empalme Etchojoa Fronteras General Plutarco Elías Calles Granados Guaymas Hermosillo Heroica Nogales Huachinera Huásabas Huatabampo Huépac Imuris La Colorada Magdalena Mazatán Moctezuma Naco Nácori Chico Nacozari de García Navojoa Onavas Opodepe Oquitoa Pitiquito Puerto Peñasco Quiriego Rayón Rosario Sahuaripa San Felipe de Jesús San Ignacio Río Muerto San Javier San Luis Río Colorado San Miguel de Horcasitas San Pedro de la Cueva Santa Ana Santa Cruz Sáric Soyopa Suaqui Grande Tepache Trincheras Tubutama Ures Villa Hidalgo Villa Pesqueira Yécora
Sonora (stato)

Sonora è uno Stato del Messico situato nella parte nord-occidentale del Paese. Confina a nord con gli Stati Uniti (Arizona e Nuovo Messico) e con lo Stato messicano della Bassa California, a est con lo Stato del Chihuahua, a sud con il Sinaloa ed è bagnato dalle acque del golfo di California a ovest. Da un punto di vista economico le attività più rilevanti sono l'allevamento, l'attività estrattiva e il turismo. Geografia fisica Lo Stato è limitato a oriente dalla Sierra Madre Occidentale e a occidente dalle acque del golfo di California. Gran parte del territorio è occupato dal deserto di Sonora, con aspetti che variano dalla macchia arida al vero e proprio deserto sabbioso (solo nel Gran Deserto di Altar, al confine con l'Arizona). A parte il fiume Colorado, che, provenendo dagli Stati Uniti, sfocia nel golfo di California proprio al confine tra lo Stato di Sonora e quello della Bassa California, i fiumi di questo Stato sono relativamente brevi (alcune centinaia di chilometri); il più importante è lo Yaqui che, compresi i confluenti a monte, raggiunge circa 1050 km. Storia Società Evoluzione demografica Abitanti censiti (in migliaia) Città La capitale è Hermosillo, le città principali sono Ciudad Obregón, Nogales e Navojoa. Suddivisione amministrativa Lo Stato di Sonora è suddiviso in 72 municipalità (Municipalidades). Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Sonora Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Sonora Collegamenti esterni (ES) Sito ufficiale, su sonora.gob.mx. (EN) Sonora, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (EN) Sonora, su Mindat.org.
Sonora (staat)

Sonora (Yaqui: Xunuta) is een staat in het noordwesten van Mexico. Sonora grenst aan Chihuahua, Sinaloa en Baja California. Ten noorden van Sonora ligt de Amerikaanse staat Arizona, ten zuiden van Sonora ligt de Golf van Californië. Met een oppervlakte van 182.052 km² is het de een na grootste staat van Mexico. Sonora heeft 2.944.840 inwoners (2020) en de hoofdstad is Hermosillo. Andere grote steden zijn Ciudad Obregón en Nogales. Economisch gezien is Sonora belangrijk vanwege de veeteelt en mijnbouw. De muziekstijl Norteña komt uit Sonora. Een groot deel van de staat wordt ingenomen door de Sonoraanse woestijn. Verder is Sonora bekend vanwege zijn stranden. Geschiedenis In 1637 werd dit gebied, oorspronkelijk bewoond door de Pima, onderworpen door de Spanjaarden. Het werd als Nieuw-Andalusië deel van Nieuw-Spanje. Een bekende missionaris die hier actief was is Eusebio Francisco Kino. Na de onafhankelijkheid vormde Sonora met Sinaloa enige tijd de staat Sonora y Sinaloa. In 1853 werd het noordelijke deel van de staat door de dictator Antonio López de Santa Anna aan de Verenigde Staten verkocht (Gadsdenaankoop). Sonora is drie keer gedurende een zeer korte periode een onafhankelijke republiek geweest, gesticht door filibusters. In 1854 door William Walker, in 1853/1854 door Gaston de Raousset-Boulbon en in 1857 door Henry A. Crabb. Deze republieken werden alle drie verslagen door de Amerikaanse of Mexicaanse overheid. In de jaren '20 van de twintigste eeuw werd Mexico geregeerd door een drietal energieke presidenten uit Sonora, namelijk Adolfo de la Huerta, Álvaro Obregón en Plutarco Elías Calles. Deze periode wordt de Sonoraanse Dynastie genoemd. Plaatsen in de staat Sonora Agua Prieta Álamos Arizpe Caborca Cananea Ciudad Obregón Empalme Guaymas Hermosillo Magdalena de Kino Navojoa Nogales Puerto Peñasco San Luis Río Colorado Sonoita Gemeenten Sonora bestaat uit 72 gemeenten, zie lijst van gemeenten van Sonora. Externe link (es) Website van de staat Sonora
Sonora

Sonora é um dos 31 estados do México, o segundo maior do país, localizado no norte do México. Limita-se com os Estados mexicanos de Chihuahua a leste, Sinaloa ao sul e Baja California a noroeste, bem como os Estados Unidos ao norte. Sua principal fonte de renda é a pecuária. A sua capital é Hermosillo. Outras cidades importantes são Ciudad Obregón, Nogales e Agua Prieta. Tem 179 355 km2. O território é composto por quatro províncias fisiográficas: a Serra Madre Ocidental, as Serras e Vales Paralelos no centro, o deserto de Sonora e a costa do Golfo da Califórnia. Sonora é composto principalmente por desertos e prados semi-áridos, onde apenas nas elevações mais altas há chuva suficiente para sustentar outros tipos de vegetação. É o lar de oito povos indígenas, incluindo os Maias, os Yaquis e os Seris. Tem sido economicamente importante para a sua agricultura, pecuária (especialmente gado) e mineração desde o período colonial, e para o seu estatuto de Estado fronteiriço desde a invasão do México pelos EUA. Após a venda de La Mesilla, Sonora perdeu mais de um quarto do seu território. Desde o século XX até ao presente, a indústria, o turismo e o agronegócio dominaram a economia, que tem atraído a migração de outras partes do México. Referências
Sonora

Sonora este unul din cele 31 de state federale ale Mexicului (al cărui nume oficial este Estados Unidos Mexicanos) care se găsește în partea de nord-vest a țării. Statul Sonora se învecinează cu statele Chihuahua la est, Sinaloa la sud, respectiv cu Baja California la nord-vest. Pe graniță sa nordică, statul Sonora se învecinează cu statele americane Arizona, pe majoritatea sa, respectiv cu New Mexico pe ultima porțiune dinspre vest. Marginea vestică a statului este o lungă zonă litorală a parții estice a Golfului California (denumit adesea și Mar de Cortés, Marea lui Cortez). Statul, care este al doilea ca mărime din Mexic, ocupând 9,2% din suprafața țării, dar al 19-lea ca ordine a populației, este subdivizat în 72 de municipii. Extinderea geografică mare a statului face ca acesta să prezinte patru zone distincte ecologic, geografic, geofizic și geomorfologic, zona Sierra Madre Occidental, Sierras y Valles paralelos, deșertul sonoran și zona costală a Golfului California. Dintre acestea, zona deșertului Sonora, respectiv zona muntoasă a lanțului montan Sierra Madre Occidental acoperă majoritatea suprafeței statului. Râul Colorado, care izvorăște din statul american Colorado străbate extremitatea sa nord-vestică, după care se varsă în Golful California. Climatul este uscat și atinge temperaturi extreme. Legături externe (toate în limba spaniolă) es Gobierno del Estado de Sonora Arhivat în 6 aprilie 1997, la Wayback Machine. es Historia de Sonora Arhivat în 29 octombrie 2016, la Wayback Machine. es Estadística del Estado de Sonora y Sinaloa del año 1825 Arhivat în 26 martie 2007, la Wayback Machine. Vezi și Deșertul Sonora Instituto Tecnológico de Sonora Listă de municipii din statul Sonora, Mexic Luminile de la Phoenix
Сонора

Сонора (шп. Sonora), држава је у северозападном делу Мексика. Граничи се са државама Чивава, Синалоа, Доња Калифорнија, Нови Мексико и Аризона, док на западу излази на Калифорнијски залив. Она представља другу по величину мексичку државу, а заузима око 9,2% укупне територије Мексика. Подељена је на 72 општине од којих свака има свог председника, док се на челу државе налази гувернер. Историја Шпанци су почели да истражују ову територију у првој половини 16. века, а током наредног периода Сонора је постала значајан колонијални центар за експлоатацију бакра, злата, сребра и других рудних сировина. Статус државе је добила 1824. године, али индијанска племена Јаки на њеној територији нису покорена све до почетка 20. века. Географија Престоница Соноре је град Ермосиљо. Сонора излази на Кортезово море или Калифорнијски залив, преко кога је повезана са Пацификом. Ово је веома значајно за развој привреде земље. Због границе са Сједињеним Америчким Државама, она остварује блиске економске, културне и политичке везе са Аризоном, Новим Мексиком и Калифорнијом. Економија Главне привредне гране су: рударство, сточарство, риболов и пољопривреда. Земља је углавном неплодна или делимично плодна, тако да се великим делом наводњава. Од биљних култура највише се гаје: житарице, памук, дуван и кукуруз. Становништво Види још Сонорански хот дог - врста хот дог-а која је настала у Ермосоиљу Спољашње везе
Sonora (delstat)

Sonora är en delstat i nordvästra Mexiko, gränsande bland annat till Californiaviken i väster och de amerikanska delstaterna Arizona och New Mexico i norr. Sonora hade 2 463 707 invånare år 2007, på en yta av 182 052 km², vilket gör den till den ytmässigt näst största delstaten i landet (efter Chihuahua). Administrativ huvudort är Hermosillo. Andra stora städer är Ciudad Obregón, Guaymas, Navojoa, Nogales och San Luis Río Colorado. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sonora (delstat).
Monte Albán

Monte Albán és un jaciment a 10 km de la ciutat d'Oaxaca, capital de l'estat d'Oaxaca a Mèxic. Monte Albán va ser durant molt de temps la seu del poder dominant a la regió de les Valles Centrales d'Oaxaca, des del declivi de San Jose Mogote al preclàssic mitjà (1500-700 aC), fins a l'ocàs de la ciutat, ocorregut al voltant del segle ix. El nom antic d'aquesta ciutat fundada pels zapoteques a finals del preclàssic tardà és objecte de discussions. D'acord amb algunes fonts, el nom original va ser Dani Baá. Se sap, en canvi, que els mixteques van conèixer la ciutat com a Yucucúi (idioma mixteca: Yúcu-Cui, 'Turó Verd'). Està inscrit en la llista del Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO des del 1987. A Catalunya, es conserven alguns elements provinents d'aquesta àrea, a la Biblioteca Museu Víctor Balaguer de Vilanova i la Geltrú. Referències
Monte Albán

Monte Albán er et stort arkæologisk område i den mexicanske delstat Oaxaca. Navnet "Monte Albán" er spansk for "hvide bjerg"; det zapotetiske navn var Danipaguache, som betyder "helligt bjerg". Aztekerne kendte det som Ocelotepec, eller "Jaguar-bjerget". Denne hellige mesoamerikanske by er en kunstigt jævnet bjergtop, beliggende cirka 400 meter over byen Oaxaca. Historie Monte Albán blev opført over en periode på 2.000 år, påbegyndt omkring år 900 f.Kr. af det zapotetiske folk. Tidlig kunst påviser olmeker-påvirkning. Den mest imponerede bygningsperiode var den mesoamerikanske klassiske periode, fra omkring 550 til 1000. Omkring år 1300 blev zapotekerne fordrevet fra stedet og det omgivende område, da det blev erobret af mixteker-folket. Mixtekerne byggede videre på Monte Albán indtil spanske conquistadorer erobrede området i 1521, hvorefter Monte Albán blev forladt. Ingeniøren Guillermo Dupaix undersøgte området i det tidlige 19. århundrede. J. M. García udgav en beretning om området i 1859. A. F. Bandelier besøgte området og udgav yderligere beskrivelser i 1890'erne. Det første omfattede arkæologiske projekt i området fandt sted i 1902 under Leopoldo Batres' ledelse. I 1931 begyndte 18 års mere omfattende udgravninger under ledelse af Alfonso Caso. På trods af det omfattende arkæologiske arbejde, er meget at det store område endnu ikke blevet udgravet. Bygninger Monte Albán har mange trinpyramider, templer, gravsteder for herskerne og baner hvor det mesoamerikanske boldspil blev spillet. Der er også fritstående udhuggede steler, samt store udskårne basrelief-paneler i nogle af bygningerne. Området er en populær turistattraktion for besøgende i Oaxaca. Der er også et lille museum.
Monte Albán

Monte Albán a legnagyobb prekolumbiánus ásatási helyszín a dél-mexikói Oaxaca államban. A régészeti lelőhelyek a Oaxaca-völgy középső részén helyezkednek el, kb. 9 km-re Oaxaca de Juárez városától (székhely) nyugatra. Monte Albán vallási épületegyüttese egy kb. tengerszint felett 1940 méter magas mesterséges dombon épült. Az épületegyüttesre a lépcsőzetes teraszos építkezés a jellemző, s egy tucat mesterséges domb borítja az egész fennsík gerincvonalát. Atzompa és El Gallo domb közelében az ásatások során előkerült romokat is az ősi város szerves részének tekintik. Monte Albán (kb. i. e. 6 – i. sz. 8. század), mint Mezoamerika legősibb városa, hosszú időn keresztül a zapoték elit társadalmi és politikai központjául szolgált. Szerepe legalább olyan fontos volt ezen a területen, mint a tőle északra levő Teotihuacáné. A város a 6-8. század táján elvesztette politikai szerepét, és ezután hamarosan elhagyatottá vált. A feltárt temetkezési helyek arra utalnak, hogy a későbbi időkben ismét kis számú közösségek telepedtek le, és egészen a gyarmati időszak kezdetéig felkeresték szertartások bemutatása végett. Monte Albán jelenlegi nevének eredete nem tisztázott és zapoték neve sem ismert, mivel a hely elnéptelenedett a spanyolok megjelenése előtt, így feljegyzések nem maradtak. A romok a Oaxaca-völgyben minden irányból jól láthatók, ezért a gyarmati idő kezdetétől a mai napig kedvelt helye éppúgy a felfedezőknek, mint a turistáknak. Az első intenzív régészeti felmérések 1902-ben kezdődtek Leopoldo Batres vezetésével, azonban tudományos igényű ásatásokra csak 1931-ben került sor egy mexikói régész, Alfonso Caso irányításával. Az elkövetkezendő 18 év alatt Caso és munkatársai Ignacio Bernal és Jorge Acosta nagy területet tárt fel az épületegyüttes magjában, amelyet a nagyközönség számára is megnyitottak. Az ásatások során nagy számú lakó- és szertartási épületeket, valamint több száz temetkezési helyet tártak fel. A munkálatok során Caso és kollégái a kerámiákat alapul véve megállapítottak egy időrendi sorrendet a korai sírokban talált leletekből kb. az i. e. 6. századtól egészen a késő posztklasszikus periódus végéig, i. sz. 1521-ig. Az 1960-as évek végén a Michigan Egyetem munkatársa, Kent Flannery kutatást kezdeményezett, melynek a célja Monte Albán alapítása előtti időszak feltárása (Prehistory and Human Ecology Project). Az elkövetkezendő két évtized feljegyzései a korai archaikus időszaktól (i. e. 8-2. évezred) a Monte Albánt közvetlenül megelőző Rosario szakaszig (i. e. 8-6. század) egy időzóna-áttekintés a terület társadalmi fejlődéséről, összetételéről. A következő további lépés a Monte Albán fejlődési történelmének megértésében egy prekolumbán kori településminta felállítása, amelyet a Oaxaca-völgy kutatási téma keretében Richard Blanton és más kollégái kezdtek meg a korai 1970-es években. Az intenzív felmérés és feltérképezés következtében világossá vált, hogy Monte Albán nagysága lényegesen meghaladja Caso által ismert területeket. Képek Források Blanton, Richard E.. Monte Alban; Settlement Patterns at the Ancient Zapotec Capital Calendars of Monte Alban. Academic Press