NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Tezozómoc park

A Tezozómoc park (spanyolul: Parque Tezozómoc) Mexikóváros északnyugati részének legjelentősebb parkja. Nevét Tezozómocról, a 15. századi azcapotzalcói uralkodóról kapta. Története A park kiépítése 1982-ben kezdődött Mario Schjetnan mexikói építész tervei alapján, aki a tervezés során figyelembe vette a terület spanyol hódítás előtti felszín- és vízrajzát is: a Texcocói-tó kicsinyített másához hasonló tavat hozott létre, körülötte pedig a valódi hegyek elhelyezkedésének megfelelően kis földdombokat alakított ki. Az ezekhez szükséges földet a közeli 6-os metróvonal építésekor termelték ki. Néhány régi települést jelképező helyre emlékoszlopokat is állítottak, amelyek feliratában röviden leírják az adott település történetét és régi szokásait. Leírás A Tezozómoc park Mexikóváros Azcapotzalco kerületében található a tenger szintje felett körülbelül 2260 méter magasan, a legközelebbi metróállomás az El Rosario. A közel téglalap, valójában trapéz alakú, teljesen körbekerített park területe mintegy 28 hektár. Nagyrészt lakóterületek veszik körül, három bejárati kapuja van. A nagyjából a közepén elhelyezkedő tavat alacsony beépítettségű zöldterületek veszik körül. Az őrzött, de ingyenesen látogatható parkban található röplabda-, kosárlabda-, tenisz-, torna- és korcsolyapálya, játszótér a gyerekeknek, kerékpárút, szabadtéri színpad, futópálya, sétányok és mosdók is. A tóban található kis szigeten egy bronz szoborcsoport állít emléket Tenocstitlan alapításának. Képek Jegyzetek
Mercado de la Merced

El Mercado de la Merced és un mercat que es troba en l'extrem orient del centre històric de la Ciutat de Mèxic i és considerat el major mercat minorista d'aliments tradicionals de tota la ciutat. La zona en què està situat, també dita barrio de la Merced, ha estat sinònim d'activitat comercial des de principis del període de la Colònia, quan van arribar comerciants d'altres parts de la Nova Espanya. En una època, gairebé tot el barri estava ple de llocs de mercat i en la dècada de 1860 es va decidir construir un mercat permanent en els terrenys de l'antic Convent de la Mercè. En la primera meitat del segle xx, aquest mercat va ser el principal mercat majorista per a tota la ciutat. Va deixar de ser-ho quan es va crear un mercat central de proveïments durant la dècada de 1980, però la Mercè continua sent el major mercat minorista tradicional. Es pot entrar al mercat a través de l'entrada de l'estació del metro Mercè, de la línia 1 del Metre de la Ciutat de Mèxic. Referències
Mercado de la Merced

A Mexikóvárosban található Mercado de la Merced Latin-Amerika legnagyobb piaca, ahol több mint 3000 árusítóhelyen zöldség, gyümölcs, hús, hal, kézműves- és bőrtermékek, takarítóeszközök, játékok, édességek, virágok és dísznövények is kaphatók. A hét minden napján 6 és 18 óra között van nyitva. Története A La Merced nevű városrészben, amiről ez a piac is a nevét kapta, már a középkor óta működtek vásárok. 1360 és 1420 között épült meg az a csatorna, ami lehetővé tette az azték főváros, Tenochtitlan és a város éléskamrájának számító Xochimilco összeköttetését. E mentén, a később a spanyol hódítók által Acequía Realnak elnevezett csatorna mentén a mai La Merced területén több piac is kialakult, köszönhetően a vízi áruszállításnak. A csatorna egészen a 20. század elejéig bonyolított le vízi forgalmat, teljesen 1939-re szárították ki, hogy aztán a város utcái átvegyék a helyét. A 18. század végén jött létre az El Volador nevű piac, ami azonban egy idő után nem volt képes kielégíteni az egyre növekedő igényeket, így 1860-ra már olyan helyzet alakult ki, hogy a vándorló árusok elárasztották a Plaza Mayor teret és környékét. Ezért 1860-ban úgy döntöttek, áthelyezik egy új helyre a piacot, de mivel a közelben nem voltak üres telkek, így azt a területet választották, ahol az egyház tulajdonában álló, egyre romló állapotú épületek álltak, köztük a La Merced nevű kolostor egy része, a mai República de Uruguay, Jesús María és Talavera utcák között. Ennek a helynek az is előnye volt, hogy közel feküdt a város legnagyobb belső kikötőjéhez, a Puente de Roldánhoz. Az új piac, egyelőre szabadtéri tianguisként 1861-ben már meg is nyílt, ám csak a század utolsó évtizedében kapott új, 85 méter hosszú, 12 méter széles épületet. 1957-re a régi épületeket lebontották, és a piac új, mai helyén nyílt meg újra egy Enrique del Moral által tervezett építményben. A piac ma A piac több részből áll. Fő épülete a körülbelül 400 méter hosszú vásárcsarnok, ahol mindenféle élelmiszert árulnak, előtte pedig három részleg helyezkedik el: az egyikben játékok és kézművestermékek, a másodikban virágok és dísznövények, a harmadikban édességek kaphatók. Egy felüljárón is találhatók üzletek, itt köteleket, kosarakat és más hasonló tárgyakat lehet vásárolni, kívül „nem hivatalos” sátras árusítóhelyek találhatók, a környéken pedig virágzik a prostitúció is. Az 1-es metró Merced nevű állomásának egyik kijárata a piac egyik épületének belsejébe vezet. Képek Jegyzetek
Оахака

Оахака (на испански: Oaxaca) е един от 31-те щата на Мексико. Разположен е в югоизточната част на страната. Оахака е с население от 3 506 821 жители (2005 г., 10-и по население), а общата площ на щата е 93 952 км², което го прави 5-ия по площ щат в Мексико. Столицата му е Оахака де Хуарес. Източници Външни препратки Официална страница Архив на оригинала от 2006-01-02 в Wayback Machine.
Estat d'Oaxaca

L'estat d'Oaxaca és un dels 31 estats de Mèxic, localitzat a l'Istme de Tehuantepec. Limita a l'oest amb l'estat de Guerrero, al nord-oest amb l'estat de Puebla, al nord amb l'estat de Veracruz, a l'est amb Chiapas i al sud amb l'oceà Pacífic. El nom de l'estat prové del nàhuatl huaixiacac, que en català significa "en la punta dels guajes". El "guaje" és un arbre de la regió que produeix beines vermelles. Oaxaca és la llar històrica dels pobles zapoteques i mixteques. El president Benito Juárez, era originari del poble San Pablo Guelatao, d'aquest estat, i fou el primer president d'origen indígena del continent americà. Història La capital de l'estat és la ciutat d'Oaxaca de Juárez, originalment anomenada Nova Antequera. L'estat està dividit en 570 municipis (és l'estat amb el nombre més gran de municipis a Mèxic). La principal activitat econòmica és l'agricultura; es produeix canya de sucre, llimona, taronja, alfals, ordi, blat de moro, alvocat, pinya americana, arròs, meló, síndria, maguei (atzavara) i tabac. La indústria turística és molt important: la ciutat d'Oaxaca és una de les principals destinacions d'arquitectura colonial del país. A l'estat també es troben les platges de Huatulco i Puerto Escondido. Més del 30% de la població de l'estat parla una llengua ameríndia, principalment el mixtec, zapotec, el mazateca, el mixe i el txinanteca. A Oaxaca es parlen més llengües ameríndies que no pas a qualsevol altre estat del país. Referències Vegeu també Santiago Matatlan San José Chinantequilla Dios nunca muere
Oaxaca

Oaxaca [oachaka], oficiálně Estado Libre y Soberano de Oaxaca (do češtiny volně přeloženo jako Svobodný a suverénní stát Oaxaca) je jeden ze 31 států, které spolu s jedním federálním distriktem tvoří federativní republiku Mexiko. Na západě hraničí s Guerrerem, na severozápadě s Pueblou, na severu s Veracruzem, na východě s Chiapasem a na jihu od něho leží Tichý oceán. V předhispánském období se na území Oaxacy vystřídalo několik mezoamerických kultur, nejvýznamnější z nich byli Zapotékové. Ve státě se nachází několik kulturních památek UNESCO – kromě historického jádra hlavního města Oaxaca de Juárez to jsou archeologické lokality Monte Albán, Yagul, Mitla a přilehlé jeskyně. Známí rodáci Benito Juárez – první indiánský prezident Mexika Porfirio Díaz – mexický prezident Juana Inés de la Cruz – řeholnice a básnířka ze 17. století Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Oaxaca na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Oaxaca na Wikimedia Commons
Oaxaca (stat)

For alternative betydninger, se Oaxaca. (Se også artikler, som begynder med Oaxaca) Den mexicanske delstat Oaxaca (udtales "wa-HA-ka") ligger på den sydvestlige del af landtangen Tehuantepec. Oaxaca grænser op til delstaterne Guerrero mod vest, Puebla mod nordvest, Veracruz mod nord og Chiapas mod øst. Syd for Oaxaca ligger Stillehavet. Byens hovedstad hedder også Oaxaca. Oaxaca har et areal på 95.364 km² og er den femtestørste stat i republikken Mexico. I 2003 havde den et anslået indbyggertal på 3.597.700. ISO 3166-2-koden er MX-OAX. Staten befinder sig i bjergkæderne Sierra Madre Sur og Sierra Madre Oriental-bjergkæderne og disses dale. Oaxaca er det historiske hjem for zapoteker- og mixteker-folkene. Mexicos mest berømte leder, præsident Benito Juarez, kom fra den oaxacanske landsby San Pablo Guelatao. Historie I de tre årtusinder før aztekerne ankom i 1436, var de mest magtfulde og indflydelsesrige grupper i hvad der i dag er Oaxaca, zapotekerne, mixtekerne og mixerne. Den civilisation disse grupper opnåede, kan ses på vigtige arkæologiske steder som Monte Albán, Mitla, Cerro de Minas, Guiengola og Huijatzoo. Da aztekerne slog sig ned ved Cerro del Fortín og ned til den nuværende Carmen Alto-kirke, hvor deres tempel lå, ændrede indflydelsen sig. Statens navn kommer af den nahuatl-betegnelse, aztekerne gav den centrale del rundt om hovedstaden, Huaxyácac eller stedet med huaje-træerne, på grund af det store antal leucaena-sorter. Da spanierne ankom mindre end et århundrede senere, syntes de det var svært at udtale og navnet endte med at blive det nutidige Oaxaca, som navn på både byen og staten. Den bosættelse som spanierne grundlagde med navnet Segura de la Frontera, senere kendt som Nueva Antequera, blev officielt ophøjet til en royal by i 1532 efter dekret fra kejser Carlos V, som gav byen navnet Antequera de Guaxaca. Referencer
Oaxaca

Oaxaca jedna je od 31 saveznih država Meksika, smještena u južnom dijelu zemlje, na obali Tihog oceana. Država se prostire na 93.952 km², u njoj živi 3.521.715 stanovnika (2009), a glavni grad je istoimeni Oaxaca, ujedno i najveći grad po kojemu država nosi ime. Oaxaca graniči sa saveznom državom Guerrero na zapadu, Puebla na sjeverozapadu, Veracruz na sjever, Chiapas na istoku, a na jugu se nalazi Tihi ocean. Stanovništvo Indijanci Indijansko prastanovništvo pripada u nekoliko jezičnih porodica. Plemena naseljena u Oaxaci, uključujući i ona nestala su: Aztec, Cuicatec, Chatino, Chinantec, Chocho, Chontal ili Tequistlatec, Huatiquimane, Huave, Ixcatec, Mazatec, Mixe, Mixtec, Papabucos, Solteco, Trique i Zoque Općine Izvori
Oaxaca (állam)

Oaxaca (ejtsd: gváháká [gwaˈxaka] ) állam Mexikó déli részén. Északon Puebla és Veracruz államok, keleten Chiapas, nyugaton Guerrero és délen a Csendes-óceán határolja. Területe 95 364 km². Az állam nagy völgyei a Sierra Madre del Sur és a Sierra Madre de Oaxaca között fekszenek. Oaxaca neve az azték huaxacac szóból származik, jelentése „a tök orra”. Székhelye Oaxaca de Juárez városa, Mexikó egyik híres művészeti és kulturális központja. A gyarmati kor stílusában épített fő épületei a Santo Domingo templom, a katedrális, a kormányzói palota, Macedonio Alcalá színház, Nuestra Señora de la Soledad bazilika, Rufino Tamayo Múzeum és a Cortés-ház. Gyönyörű fekvésével, gazdag kulturális örökségével (prekolumbiánus történelmi emlékek, gyarmati építmények), és az élet minden területén keveredő indián és spanyol hagyományok sajátos varázst kölcsönöznek ennek a területnek. Fő bevételi forrása a turizmus. Népesség Ahogy egész Mexikóban, a népesség növekedése Oaxaca államban is gyors, ezt szemlélteti az alábbi táblázat: Jegyzetek Források Spencer, Charles S., 2007. State Formation in Ancient Oaxaca. History & Mathematics: Historical Dynamics and Development of Complex Societies.
Oaxaca (staat)

Oaxaca (Zapoteeks: Lulá, Mixteeks: Nunduva, Nahuatl: Huaxyacac, Triqui: Yacuej) is de op vijf na grootste staat van Mexico. Oaxaca ligt in het zuiden van Mexico en grenst aan Guerrero, Puebla, Veracruz en Chiapas. De Grote Oceaan ligt ten zuiden van Oaxaca. Oaxaca heeft een oppervlakte van 95.364 km² en telt 3.597.700 inwoners (2003). De hoofdstad van de staat is Oaxaca de Juárez. Oaxaca is over het algemeen bergachtig; het ligt in het Sierra Madre del Sur-gebergte. Bevolking De bevolking bestaat voor een groot gedeelte uit inheemse bevolking, die tot zestien verschillende etnische groepen gerekend worden. Getalsmatig de belangrijkste groepen zijn de Zapoteken, de Mixteken en de Mazateken. Verreweg de grootste stad van de staat is de hoofdplaats Oaxaca de Juárez, de grootste andere plaatsen zijn San Juan Bautista Tuxtepec, Salina Cruz en Juchitán de Zaragoza. Bekend als Zapoteeks centrum is verder de plaats Santo Domingo Tehuantepec. Geschiedenis Voordat het gebied in 1436 door de Azteken werd veroverd, was Oaxaca het centrum van onder andere de Zapoteekse, Mixteekse en Mixe-Zoque beschavingen. Bekende archeologische vindplaatsen zijn Monte Albán en Mitla. De Azteken noemden het gebied Huaxyacac ("plaats van de guajebomen"), waar de naam Oaxaca van is afgeleid. De Spanjaarden onderwierpen het gebied in 1521, en stichtten Segura de la Frontera op de plaats waar zich tegenwoordig Oaxaca de Juárez bevindt. In 2006 brak in Oaxaca een volksopstand uit na een lerarenstaking in de hoofdstad. De opstand was gericht tegen de gouverneur Ulises Ruiz en werd geleid door de Volksassemblee van de Volkeren van Oaxaca (APPO). In december 2006 werd de APPO verslagen door de federale politie, maar de situatie blijft gespannen. Gebouwen In de staat is veel werk (onder andere scholen, toeristenoorden en een tot hotel omgebouwd klooster) van architecte Tonny Zwollo te vinden. Gemeenten Oaxaca bestaat uit 570 gemeenten, zie lijst van gemeenten van Oaxaca. Externe link (es) Website van de staat Oaxaca
Oaxaca

Oaxaca, oficial Statul liber și suveran Oaxaca (în spaniolă Estado Libre y Soberano de Oaxaca), este unul din cele 31 de state federale ale Mexicului. Este amplasat în partea de sud a țării, în partea vestică a Istmului Tehuantepec, care include părți ale statelor Veracruz și Oaxaca. Se învecinează cu statele Guerrero la vest, Puebla, Veracruz la nord, Chiapas la est, respectiv cu Oceanul Pacific la sud. Oaxaca este locul originar istoric al populațiilor pre-columbiene Zapotec și Mixtec, având cei mai mulți vorbitori nativi ai limbilor amerindiene vorbite în Mexicul de azi. Numele statului se regăsește și în capitala acestuia, Oaxaca de Juárez. Cu o suprafață totală de 93.952 km2, statul Oaxaca este al cincilea stat al Mexicului în ordinea suprafeței. Conform recensământului din anul 2005, populația statului era de 3.506.821 locuitori. Personalități Oameni notabili asociați cu statul Oaxaca includ următorii: Andrew Hernandez Benito Juárez Porfirio Díaz José Vasconcelos Ricardo Flores Magón D. H. Lawrence Malcolm Lowry, autor Rodolfo Morales, artist Rufino Tamayo, artist Francisco Toledo, artist Lila Downs, cântăreață Vinny Castilla, jucător în Major League Baseball Geronimo Gil, jucător în Major League Baseball Macedonio Alcalá, compozitor Nadia Yvonne Lopez Ayuso, cântăreață Maria Sabina, șaman Note Legături externe Materiale media legate de Oaxaca la Wikimedia Commons es Official site of the State Government Arhivat în 2 ianuarie 2006, la Wayback Machine. es Official site of the Popular Assembly of the People of Oaxaca Arhivat în 30 noiembrie 2006, la Wayback Machine. es en Oaxaca's Tourist Guide, on the web since 1995 en Oaxaca Tourist Travel Guide Arhivat în 26 august 2009, la Wayback Machine. en Oaxaca Photo Blog Oaxaca Travel and Tourism pe Curlie Mexican and Central American Archaeological Projects - Electronic articles published by the Division of Anthropology, American Museum of Natural History. A political analysis of the Oaxaca Commune The Art of Revolution - Read how the people of Oaxaca support their cause by selling art.
Oaxaca

Oaxaca, uradno Svobodna in suverena država Oaxaca, je ena od 32 zveznih držav, ki sestavljajo zvezne enote Mehike. Razdeljena je na 570 občin, od katerih jih 418 (skoraj tri četrtine) ureja sistem usos y costumbres (običaji in tradicije) s priznanimi lokalnimi oblikami samouprave. Njeno glavno mesto je Oaxaca de Juárez. Oaxaca leži v južni Mehiki. Na zahodu meji na zvezne države Guerrero, na severozahodu Puebla, na severu Veracruz in na vzhodu Chiapas. Na jugu ima Oaxaca pomembno obalo na Tihem oceanu. Država je najbolj znana po svojih avtohtonih ljudstvih in kulturah. Najštevilčnejša in najbolj znana sta Zapoteki in Mixteki, uradno pa jih je priznanih 16. Te kulture so se v Mehiki ohranile bolje kot večina drugih zaradi razgibanega in izoliranega terena. Večina živi v regiji Central Valleys, ki je tudi gospodarsko pomembno območje za turizem, saj ljudi privabljajo arheološka najdišča, kot sta Monte Albán in Mitla, ter različne avtohtone kulture in obrti. Drugo pomembno turistično območje je obala, kjer je glavno letovišče Huatulco in peščene plaže Puerto Escondido, Puerto Ángel, Zipolite, Bahia de Tembo in Mazunte. Oaxaca je tudi ena od biotsko najbolj raznolikih mehiških držav, ki se skupaj s Chiapasom in Veracruzom uvršča med tri najboljše po številu plazilcev, dvoživk, sesalcev in rastlin. Sklici Zunanje povezave Oaxaca na OpenStreetMap Official site of the State Government Arhivirano January 2, 2006, na Wayback Machine. Oaxaca Photo Blog Mexican and Central American Archaeological Projects – Electronic articles published by the Division of Anthropology, American Museum of Natural History
Оахака (држава)

Оахака (шп. Estado de Oaxaca, ), држава је на југу Мексика. На северу се граничи са државама Пуебла и Веракруз, на западу са Герером, на истоку са Чијапасом, док је на југу Тихи океан. Површина државе је 94.000 km², а број становника износи 3,44 милиона. Истоимени главни град Оахака де Хуарез (Oaxaca de Juárez) има 259.600 становника, и познат је по својој колонијалној архитектури. Удео индијанског становништва је висок, а највећим делом се ради о заједницама Запотека, Микстека и Мазатека. Најпознатији остаци градова из перода пре доласка Европљана су Монте Албан и Митла. Шпанци су заузели ово подручје 1521. Држава Оахака је настала 1824. Као један од сиромашнијих делова Мексика, држава Оахака је центар социјалних и домородачких покрета. У држави су и данас чести протести и демонстрације. Становништво Спољашње везе Званични веб-сајт
Oaxaca

Oaxaca (spanskt uttal: [waˈxaka] ) är en delstat i sydvästra Mexiko, gränsande till Stilla havet i söder. Delstaten består av hela 570 kommuner (municipio), flest av samtliga delstater i landet. Delstatens administrativa huvudort och största stad är Oaxaca de Juárez. En annan stor stad är San Juan Bautista Tuxtepec. Oaxaca är hemtrakt för bland annat urfolken mixtekerna och zapotekerna, men totalt finns det 16 erkända urfolk i regionen. Tack vare områdets karga och avskärmande terräng har urfolkens kultur i större utsträckning överlevt här, jämfört med andra delar av Mexiko. I Oaxaca finns det rika arkeologiska och historiska platser, som t.ex. Monte Albán och Mitla. Landskapet upptas av bergskedjan Sierre Madre del Sur, som är rik på mineral. Huvudnäringen är dock jordbruk där majs är den mest odlade grödan. Geografi Oaxaca ligger i sydvästra Mexiko där den gränsar till delstaten Guerrero i väst, Puebla i nordväst, Veracruz i norr och Chiapas i öst. Den södra delen av Oaxaca utgörs av kusten mot Stilla havet. Delstaten täcker en yta på 93 757 km2, vilket motsvarar lite mindre än 5% av Mexikos totala yta. Landskapet präglas av att flera olika bergskedjor möts i Oaxaca. Höjdskillnaderna är stora i regionen, från havsnivå till 3 759 m.ö.h. Medelhöjden ligger på 1 500 m.ö.h. Bergskedjorna Sierra Madre del Sur, Sierra Madre de Oaxaca och Sierra Atravesada möts i området och bildar det som på spanska kallas Complejo Oaxaqueño (Oaxaca-komplexet). Mellan bergskedjorna återfinner man smala dalgångar, kanjoner och raviner. Demografi Urfolk Jämfört med andra delar av Mexiko räknas en relativt hög andel av Oaxacas invånare som tillhörande ett urfolk och delstaten ses som den etniskt mest komplexa staten i landet. Enligt en uppskattning talar ungefär en tredjedel av invånarna ett amerikanskt ursprungsspråk och där hälften av dem inte heller talar spanska. Den stora mångfalden av urfolkskulturer och den lingvistiska variationen kan till stor del tillskrivas det bergiga landskapet. Oaxacas berg och landskap har resulterat i en mängd isolerade bosättningar som var och en har utvecklats självständigt över tid. Officiellt erkänns 16 etnolingvistiska grupper av Instituto Nacional Indigenista (Nationella urfolksinstitutet), medan andra bedömare har räknat upp till 4 000 olika kulturer i delstaten. Delstaten är del av två olika centralamerikanska kulturområden. Dels kan delstaten räknas till Maya-folkens område, som även täcker Chiapas, Yucatán och Guatemala. Oaxacas centrala och nordvästra delar har å sin sida en kulturhistoria kopplad till Mexikodalens kulturer, med inflytande från aztekiska och toltekiska städer som Teotihuacan, Tula de Allende och Tenochtitlan. Kända personer från Oaxaca Benito Juaréz Yalitza Aparicio Porfirio Díaz Lila Downs Källor Externa länkar Delstatens officiella webbplats Wikimedia Commons har media som rör Oaxaca.
Ciudad Deportiva Magdalena Mixhuca

Ciudad Deportiva Magdalena Mixhuca ist ein seit 1958 entstandener Sportkomplex in Iztacalco, Mexiko-Stadt. Auf dem 92 Hektar großen Gelände befinden sich mehrere Sportarenen, die unter anderem Wettkampfstätte bei den Olympischen Sommerspielen von 1968 in Mexiko waren. So wurde das Basketballturnier im Palacio de los Deportes ausgetragen, das Fechtturnier in der Fernando-Montes-de-Oca-Fechthalle, das Hockeyturnier im Estadio Municipal (heute Estadio Jesús Martínez “Palillo”) sowie fünf der insgesamt sieben Radsportturniere im Velódromo Olímpico Agustín Melgar. Weitere bedeutsame Sportstätten auf dem Gelände sind die Baseballstadien Foro Sol (eröffnet 2000) und Estadio Alfredo Harp Helú (eröffnet 2019) sowie die Motorsport-Rennstrecke Autódromo Hermanos Rodríguez. Weblinks Ciudad Deportiva Magdalena Mixhuca bei indeporte.cdmx.gob.mx (spanisch; abgerufen am 20. Juni 2019) Juan Carlos Colin: 10 datos básicos sobre la Ciudad Deportiva de la Magdalena Mixhuca (spanisch; Artikel aus dem Jahr 2014)