Konjeniški kip Karla IV. Španskega

Konjeniški kip Karla IV. Španskega (znan tudi kot El Caballito) je bronasta skulptura, ki jo je ulil Manuel Tolsá, zgrajena med letoma 1796 in 1803 v Ciudad de Mexico v Mehiki v čast kralju Karlu IV. Španskemu, takrat zadnjemu vladarju Nove Španije (kasneje Mehike). Ta kip je bil razstavljen na različnih delih mesta in velja za enega najboljših dosežkov g. Tolse. Zdaj stoji na trgu Plaza Manuel Tolsá. Zgodovina Projekt je začel Miguel de la Grúa Talamanca, markiz Branciforte, ki je bil podkralj Nove Španije. Ko je pridobil dovoljenje za spomenik, je imenoval ljudi za izvedbo del in gradnja se je začela. V ta namen je izpraznil glavni trg (Plaza de la Constitución ali »Zocalo«) in postavil eliptično ograjo s štirimi dostopnimi vrati. Podstavek za kip je bil odprt z velikimi in dobro obiskanimi zabavami ter bikoborbami 8. decembra 1796. Na vrh podstavka je bil postavljen začasni kip, izdelan iz lesa in pozlačenega štuka; predstavljal je tudi španskega monarha. Konjeniški kip Karla IV. je bil staljen in ulit v enem koraku pod nadzorom Tolsa, ki je bil direktor Akademije San Carlos. Za kip je bilo potrebnih med 450 in 600 kvintalov brona (en kvintal je tehtal 46 kg) in je bil ulit na območju blizu cerkve sv. Petra in Pavla. Kipar je okvir oblikoval po vzoru konja, ki je bil v lasti markiza Jarala iz Berria in se je imenoval Tambor (ali 'boben'). Po poliranju in graviranju so kip postavili na podstavek in ga 9. decembra 1803 slovesno odkrili. Praznovanja in bikoborbe so se ponavljale z velikim veseljem. Na odkritju je bil prisoten tudi baron Alexander von Humboldt. Po njegovem mnenju in v tem žanru je kip, ki ga je izdelal Tolsá, drugi najboljši za konjeniškim kipom Marka Avrelija v Rimu. Leta 1821 so zaradi protihispanskega razpoloženja, ki se je kazalo med mehiško neodvisnostjo, in želje po zamenjavi spomenika kip prekrili z modrim šotorom. Ni minilo dolgo, preden so ljudje razmišljali o uničenju spomenika, o staljenju in ponovni uporabi brona za orožje ali kovance. Še bolj oteževalno je, da se pod enim od kopit kipa najde sled azteškega tulca, morda znak zvestobe Španiji. Kip je rešil Lucas Alamán, ki je prepričal Guadalupe Victorio, naj kip obdrži zaradi njegovih estetskih lastnosti. Zaradi tega so kip leta 1822 premestili na dvorišče starodavne univerze, da bi preprečili uničenje. Šele leta 1824 je bilo javnosti dovoljen dostop do kipa, vendar je bil kip na tej lokaciji veliko varnejši. Leta 1852, ko so minila leta in so se strasti umirile, so kip premestili na križišče Paseo de la Reforma in Avenida Bucareli, čeprav je bil tokrat pred morebitno škodo zaščiten z rešetko. Leta 1979 so ga premestili na sedanjo lokacijo, Plaza Manuel Tolsá, s pogledom na Palacio de Minería. Trenutno, kot odgovor na prejšnjo polemiko okoli kipa, plošča na podstavku kaže, da je Mehika kip ohranila kot umetniški spomenik in ne kot znak hvale španskemu kralju. Manjšo, nekoliko drugačno različico skulpture si lahko ogledate v muzeju Tolsá nasproti kipa. Kip tehta 26 ton in je drugi največji ulit bronasti kip na svetu. Mesto, ki ga je kip zasedal med letoma 1852 in 1979, na vogalu ulic Paseo de la Reforma in Bucareli, zdaj zaseda kip El caballito ('Konj') kiparja Sebastiána, postavljen v čast starega spomenika. Sklici Zunanje povezave (špansko) Its various locations in Mexico City