NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Molino del Rey

El Molino del Rey es un edificio situado en el Complejo Cultural Los Pinos (antigua residencia oficial del presidente de la República Mexicana), y las avenidas Paseo de la Reforma, Constituyentes y el Anillo Periférico Centro, en la Ciudad de México. El 8 de septiembre de 1847, en este lugar, el ejército mexicano combatió a las fuerzas invasoras de los Estados Unidos de América en la batalla del Molino del Rey.​​ Historia La construcción del edificio conocido como El Molino del Rey data de fines del siglo XVI, fue edificado bajo el nombre de Molinos de “El Salvador”, destinados a la fabricación de harina. El área donde se le edificó era conocida entonces como las Lomas del Rey, ya que era un sitio dedicado al Emperador Carlos I de España. Este conjunto de construcciones permaneció intacto hasta septiembre de 1847, cuando la mayoría de los edificios fueron destruidos durante los bombardeos previos a la batalla de Chapultepec, quedando en pie únicamente los molinos de harina y de pólvora tras la batalla del Molino del Rey. En 1851 el molino de harina fue vendido al general José María Rincón Gallardo, quien lo conservó hasta la intervención francesa de 1862, año en que se le realizaron algunas modificaciones, siendo la principal de ellas, la construcción de una rampa. En 1898, durante el período presidencial de Porfirio Díaz, parte de los terrenos del Molino del Rey fueron adquiridos por el Gobierno Federal, instalándose unos hornos para la fabricación de ladrillos en 1902, no obstante, el edificio seguía utilizándose como depósito de granos. Durante la etapa de la Revolución (1919), siendo presidente Venustiano Carranza, se expropiaron los terrenos de La Hormiga, se había fraccionado el predio, vendiéndose la mayor parte de los terrenos a la “Chapultepec Heights Company”, creándose en el lugar varias colonias, como las Lomas de Chapultepec. A partir de 1936, el edificio se convirtió en parte de la Residencia Oficial de los Pinos, para que en 1948 se instalaran en su interior las oficinas de las intendencias de las residencias presidenciales, pasando a ser oficialmente la sede del Estado Mayor Presidencial.​ En la década de 1940 los jóvenes de la así llamada "Época de oro del toreo mexicano" se entrenaban en estos campos. Entre ellos estaban los toreros: Armando Espino, Ignacio Espino, Joaquín Granada "El Yesero", José Juárez "El Gitanillo", Valeriano López, Felipe López y Gabriel Soto. En 1997 se instaló frente a este edificio una Galería Histórica, con el fin de albergar distintos objetos relacionados con la labor de este cuerpo militar. En 2018 el molino, al igual que todo el conjunto residencial, pasó a ser parte del Complejo Cultural Los Pinos. Galería Referencias Enlaces externos «Toreros Mexicanos». Consultado el 2 de mayo de 2014.
Estadio Tlahuicole

The Estadio Tlahuicole is a multi-use stadium in Tlaxcala City, Tlaxcala, Mexico. It is currently used mostly for football matches and is the home stadium for Tlaxcala F.C. The stadium has a capacity of 11,135 people. In December 2017 the stadium was demolished to give way to its reconstruction, as well as the expansion of its capacity to 15,000 spectators to comply with the Ascenso MX regulations. On 6 December 2019, the first renovation stage was opened, with these works, the stadium achieved a capacity for 12,000 spectators. In October 2020, construction work began on the north and south stands to expand the capacity of the stadium to 17,000 spectators. References External links "Tabla General". ligamx.net. Retrieved 4 October 2021.
Aeródromo de Valle de Bravo

El Aeródromo de Valle de Bravo (Código ICAO:MX69- Código DGAC: ACJ), también conocido como Aeroclub Valle de Bravo es un pequeño aeródromo perteneciente a una asociación civil ubicado a 6 kilómetros al sureste de Valle de Bravo, Estado de México, México. Información En el aeródromo opera la compañía filial de Designia, una filial de Tecnam. El aeródromo cuenta con una pista de aterrizaje asfaltada pero sin iluminar con orientación 12/30 de 790 metros de largo y 12 metros de ancho, no tiene plataforma de aviación pero si cuenta con varios hangares.​ Accidentes e incidentes El 16 de octubre de 2022 una aeronave ICP Ventura 4 con matrícula XB-PYK perteneciente al Club Denominadores XACJ que realizaba un vuelo turístico local desde el Aeródromo de Valle de Bravo, se precipitó a tierra durante el vuelo, estrellándose en las cercanías del campo de aviación, matando a uno de los ocupantes y dejando lesionados a los otros tres.​​ Véase también Aeropuertos de México Aeropuertos de América Referencias Enlaces externos Tecnam México Pilotnav: MX69 Vuelo en Valle de Bravo Información adicional del aeropuerto Aeródromos de México ACJ en Fallingrain.
Долна Калифорния (полуостров)

Долна Калифорния (на испански: Península de Baja California) е полуостров в северозападната част на Мексико, в щатите Долна Калифорния (без най-северната му част) и Южна Долна Калифорния. Дължината му от север-северозапад на юг-югоизток е 1247 km, ширината от 50 до 250 km, а площта 143 390 km². Затваря от юг-югозапад големия Калифорнийски залив. На север границата с континента се прекарва от залива Тодос Сантос на запад от устието на река Колорадо на изток. Брегове Източните бегове на полуострова са предимно стъмни, високи, на места скалисти и сравнително слабо разчленени, като по-големите заливи са Ла пас, Консепсион и Сан Карлос. В близост са разположени множество малки острови: Анхел де ла Гуарда, Кармен, Монсерате, Санта Каталина, Сан Хосе, Еспирито Санто, Сералво и др. Западните брегове са предимно ниски, на места от лагунен тип, преобладаващо пустинни и много по-разчленени. Най-големите заливи от север на юг са: Тодос Сантос, Сан Кинтин, Себастиан Вискано (най-голям), Сан Кристобал, Сан Иполито, Баленос, Сан Хуанико, Санта Мария, Магдалена и др., а най-големите крайбрежни острови – Седрос, Магдалена, Санта Маргарита и др. Релеф Полуостровът е бил е откъснат от континента преди около 12 и 6 млн. години, влиза в линията на разломната система на Сан Андреас и е активна земетръсна зона. По цялото му протежение, покрай източното му крайбрежие се простира верига от обособени вулканични и кристалинни масиви (Сиера Сан Педро Мартир, Сиера де ла Хиганта и др.) с преобладаващи височини от 500 до 1500 m. Най-високата точка е връх Ла Енкантада (3078 m), издигащ се в северната му част, в масива Сиера Сан Педро Мартир. Западните части на полуостров Долна Калифорния са заети от стъпаловидни плата с височина 1000 – 1500 m, приморски пустинни низини (Вискайно, Ляно де ла Магдалана) и късия хребет Сиера Вискайно (до 935 m). Климат, почви, растителност Климатът на север е субтропичен, а на юг – тропичен. Средната януарска температура е от 8°С на север до 16°С на юг, а средната юлска съответно 16°С и 24°С. годишната сума на валежите почти повсеместно е под 250 mm. Често явление по западните му брегове са мъглите, дължащи се на преминаващото от север на юг студено Калифорнийско течение. Преобладаващите почви са сивоземните. растителността е предимно пустинна и полупустинна (различни видове сухолюбиви храсти, кактуси, агава, юка). В планините на отделни места са се запазили малки горски масиви. Население, историческа справка Полуостров Долна Калифорния е слабо населен. Най-големите селища са градовете Ла Пас (административен център на щата Южна Долна Калифорния) и Енсенада (в най-северозападната му част). През 1539 – 1540 г. испанският мореплавател-конкистадор Франсиско де Ульоа открива и описва цялото му източно и част от западното му крайбрежие до 30°с.ш., а през 1542 г. друг испански мореплавател Хуан Кабрильо – остатъкът от западното му крайбрежие на север от 30°с.ш. Източници
Kalifornský poloostrov

Kalifornský poloostrov je poloostrov nalézající se v Severní Americe na mexickém pobřeží Tichého oceánu. Rozkládá se na rozloze 143 396 km² a na délku měří 1250 km. Z východu je omýván Kalifornským zálivem, ze západu pak Tichým oceánem. Kalifornský poloostrov patří do subtropického podnebného pásu. Po celé délce se táhne horský masiv s nejvyšším vrcholkem Picacho del Diablo (3095 m n. m.). Na úpatí hor se nacházejí hlavně pastviny, u kořene poloostrova v deltě řeky Colorado pak bavlníkové plantáže. Tam, kde nejsou pastviny, rostou tvrdolisté lesy. Část poloostrova pokrývá Sonorská poušť. Nacházejí se zde dvě rozlehlá chráněná území Valle de los Cirios a El Vizcaíno. Politicky se území dělí na dva mexické státy Baja California (s hlavním městem Mexicali, asi 1 mil. obyvatel) a Baja California Sur (s hlavním městem La Paz s asi 190 000 obyvateli). V oblasti je značný vliv turistiky z USA a migrace do USA, žije zde mnoho cizinců. Z ekonomického hlediska jsou důležité služby (cestovní ruch) a dále těžba (měď, sůl) a potravinářský průmysl. O předkolumbovském osídlení toho není příliš známo, v pokolumbovské době byl poloostrov po určitý čas součástí USA. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kalifornský poloostrov na Wikimedia Commons
Californiske Halvø

Den Californiske Halvø, også kendt som Baja California-halvøen (the Baja California Peninsula på engelsk, la Península de Baja California på spansk), er en smal og aflang halvø i det nordvestlige Mexico. Halvøen er ca. 1.200 km lang og 240 km ved det bredeste; den er dermed større end Italien og næsten dobbelt så lang som den amerikanske delstat Florida. Størstedelen af den Californiske Halvø er del af Sonoraørkenen. De mexicanske delstater Baja California og Baja California Sur ligger på halvøen. Samlet har de to delstater en befolkning på omkring 4 millioner og et areal på 143.000 km2. Baja California-halvøen grænser op til den amerikanske delstat Californien mod nord, den mexicanske delstat Sonora mod nordøst, Stillehavet mod vest, og den Californiske Golf mod øst. Halvøens to kyster er meget forskellige. Ved stillehavskysten kan man i den kolde strøm se hvaler på vej til og fra deres sydlige ynglepladser. Golfen på den anden side kan derimod sammenlignes med Middelhavet, da vandet er varmere. Nogle steder ved den sydlige del af halvøen kan man om natten opleve naturfænomenet bioluminescens. Man kan også se sæler og delfiner på jagt efter fisk. Kilder
Baja California (poluotok)

Baja California ili Donja Kalifornija (engleski: Lower California) je poluotok u sjeverozapadnom dijelu Meksika. Na zapadu i jugu njegove obale su vode Tihog oceana dok je na istoku Kalifornijski zaljev. Od kontinentalnog dijela Meksika odvojeno je donjim tokom rijeke Colorado. Poluotok se proteže od grada Mexicalia na sjeveru do grada Cabo San Lucasa na jugu, u dužini od oko 1.250 km, dok je prosječna širina oko 225 km (širina varira od 40 kilometara na najužem do 320 km na najširem dijelu). Ukupna površina poluotoka je 143.396 km². Poluotok ima 3.000 km obale, a oko njega se nalazi 65 otočića. Klima je sušna, te postoje četiri glavna pustinjska područja na poluotoku: San Felipe, Centralna obala, Vizcaíno i Magdalenina ravnica. Na poluotoku i susjednim otocima se nalazi nekoliko vulkana. U administrativnom pogledu teritorija poluotoka je podeljena između dvije savezne države Meksika Baja Californije koja je na sjeveru i Baja Californije Sur na jugu. Sredinom 18. stoljeća hrvatski isusovački misionar Ferdinand Konščak proslavio se kao istraživač ovog poluotoka, dokazavši, između ostalog, da je Donja Kalifornija poluotok. Izvor
Kaliforniai-félsziget

A Kaliforniai-félsziget (más elnevezésein Ó-Kalifornia vagy Alsó-Kalifornia; spanyolul: Península de Baja California vagy Península de California) egy félsziget Mexikó területén, az ország 15 földrajzi nagytájának egyike. A félszigetet nyugaton a Csendes-óceán, keleten a Kaliforniai-öböl, míg északon az Amerikai Egyesült Államok tagállama, Kalifornia határolja. Átlagos tengerszint feletti magassága 800–1500 méter, míg legmagasabb pontja az Encantada 3078 méteres magasságával. A hegycsúcs a San Pedro Mártir-hegységben található. A félsziget területe körülbelül 144 000 km2. A Kaliforniai-félsziget hosszúsága mintegy 1250 kilométer, szélessége 225 kilométer. A Kaliforniai-félsziget északi részét a Parti-lánc hegyei hálózzák be. A gránitból, valamint kristályos palákból álló rögöket kréta-eocén-miocén korú üledékek övezik a félsziget területén. Igen jelentős területet borítanak be a harmadidőszakból származó vulkáni tevékenység lávái és tufái. Közigazgatási szempontból Alsó-Kalifornia és Déli-Alsó-Kalifornia mexikói tagállamok területén helyezkedik el. A Kaliforniai-hidegáramlat hatása alatt áll, ennek következtében csak igen ritkán kap csapadékot, ezért félsivatag. Megjegyzések Jegyzetek Források Általános kislexikon I. (A–K). Főszerk. Bárány Lászlóné. Budapest: Magyar Nagylexikon. 2005. 816. o. ISBN 963-9257-24-9
Neder-Californië (schiereiland)

Neder-Californië (Spaans: Baja California) is een groot schiereiland aan de westkust van het continent Noord-Amerika. Het is onderdeel van Mexico. Het ligt aan de westkant van Mexico en ten zuiden van de Amerikaanse staat Californië. Het is extreem langgerekt (ongeveer 1250 kilometer) en het vormt daardoor een grote zee-inham. Deze baai heet de Golf van Californië of Zee van Cortés (Mar de Cortés), genoemd naar Hernán Cortés. Internationaal wordt de eerste naam het meest gebruikt, maar veel Mexicanen geven de voorkeur aan de laatste. De rivier de Colorado mondt in de zee uit. Californische grijze walvissen worden in deze zee geboren. Door de ligging bij de oceaan is het er vaak bewolkt en het kan er ook flink mistig zijn. In de tijd dat Amerika nog niet helemaal ontdekt was, dacht men een tijdlang dat Californië een eiland was. Dit doordat het schiereiland Neder-Californië werd aangezien voor een eiland los van het continent. Het schiereiland omvat twee van de 31 huidige (deel)staten van Mexico. Vroeger was dit er één, genaamd Baja California, totdat het in 1974 in tweeën werd gedeeld. Het zuidelijk deel (alles ten zuiden van de 28e breedtegraad) werd zo de 31e deelstaat van Mexico, het kreeg de naam Baja California Sur. Het noordelijk deel veranderde niet van naam. Oorspronkelijk, voor de Mexicaans-Amerikaanse Oorlog bevatte Neder-Californië ook het uiterste zuiden van het huidige Amerikaanse Californië, namelijk de streek rond San Diego. De Verenigde Staten eisten dit na de oorlog op, omdat zij San Diego als natuurlijke haven voor een marinebasis in handen wilden krijgen. Zie ook Woestijn van Neder-Californië
Półwysep Kalifornijski

Półwysep Kalifornijski (hiszp. península de la Baja California, Baja California) – półwysep w północno-zachodnim Meksyku nad Oceanem Spokojnym. Rozciąga się na długości 1200 km od miasta Tijuana na północy, aż po Przylądek Świętego Łukasza (Cabo San Lucas) na południu. Oddziela Zatokę Kalifornijską od Pacyfiku. Półwysep administracyjnie dzieli się na dwie części: na północy znajduje się meksykański stan Kalifornia Dolna (Baja California). na południu natomiast wydzielono stan Kalifornia Dolna Południowa (Baja California Sur). Półwysep ma charakter górzysty (najwyższy punkt – Cerro de la Encantada o wys. 3078 m). Przeważają tu pustynie i półpustynie, wydobywa się rudy manganu, miedzi. W północnej części półwyspu uprawia się pszenicę, ryż i pomidory. Uwagi Przypisy
Península da Baixa Califórnia

A Península da Baixa Califórnia (em espanhol Península de Baja California) situa-se no oeste do México, separando o Oceano Pacífico do Golfo da Califórnia. Tem cerca de 1 280 km de comprimento e nela se situam os estados mexicanos de Baja California e Baja California Sur, estendendo-se desde Mexicali a norte até Cabo San Lucas a sul. A oriente é limitada pelo rio Colorado, que constitui a fronteira natural entre os estados mexicanos de Baja California e Sonora. A área total da península é de 143 390 km2. Na península há quatro grandes áreas desérticas: o deserto de San Felipe, o deserto da Costa Central, o deserto Vizcaíno e o deserto da planície de Magdalena. Após a conquista do México por Hernán Cortés, a atração de um paraíso terrestre, bem como a busca pelo lendário Estreito de Anián, ajudaram a motivá-lo a enviar várias expedições à costa oeste da Nova Espanha na década de 1530 e início da década de 1540. Em 1539, o explorador Francisco de Ulloa provou que a Baja California era uma península e não uma ilha como os europeus acreditavam na época. Referências
Peninsula Baja California

Peninsula Baja California este o peninsulă în Mexic formată din doua state Baja California (numită informal și Baja California Norte) cu capitala la Mexicali și Baja California Sur cu capitala în orașul La Paz. Istorie În anul 1535, Hernán Cortés poposește în orașul La Paz. Aici și la Loreto, situat mai în nord, întemeiază primele așezări de albi din regiune. Geografie Peninsula, o fâșie prelungă de uscat, poate fi divizată în trei zone geografice. Nordul, unde se află Munții San Pedro Martir, este dominat de păduri dese, la poalele cărora se cultivă viță de vie, măslini și grâu. Note
Калифорния (полуостров)

Калифо́рния (Нижняя Калифорния, исп. Baja California или Калифорнийский полуостров) — длинный и узкий полуостров на западе Северной Америки, в северо-западной Мексике. Омывается Тихим океаном на западе и Калифорнийским заливом на востоке. Его длина составляет 1200 км, а максимальная ширина 240 км. На полуострове расположены мексиканские штаты Нижняя Калифорния и Южная Нижняя Калифорния. По площади (144 тыс. км²) полуостров соразмерен с Апеннинским полуостровом (ок. 149 тыс. км²), существенно крупнее Флориды. Бо́льшая часть Нижней Калифорнии занимают пустыня Сонора и Нижнекалифорнийская пустыня). На севере полуостров прилегает к штату Калифорния (США) и западной части мексиканского штата Сонора, на западе его омывает Тихий океан, а на востоке Калифорнийский залив. Побережья весьма отличаются друг от друга. На западном побережье, вдоль которого протекают холодные морские течения из глубин Тихого океана, в заливе Эль-Вискаино и лагуне Охо-де-Льебре можно наблюдать китов, мигрирующих к тропическим широтам и назад. Калифорнийский залив, также именующийся в честь своего открывателя «морем Кортеса» (исп. Mar de Cortez), более похож на Средиземное море, так как температура воды в нём существенно выше[чего?]. На севере залива в него впадает река Колорадо или то, что от неё остаётся ниже плотины Гувера. На севере залива из-за высокой амплитуды приливов и отливов на мелководье существуют сильные течения. Южнее залив весьма тихий. В некоторых местах ночью можно наблюдать биолюминесценцию, а также дельфинов и тюленей во время охоты. У западного побережья полуострова сосредоточены значимые рыболовные пространства. Небо на тихоокеанском побережье часто затянуто облаками. Летом туманы на нём держатся далеко за полдень. Единственной трассой, идущей через весь полуостров с севера на юг, с 1976 года является Транспенинсуларное шоссе (исп. Transpeninsular, дословно — «Трансполуостровное»). Оно идёт от границы с США до самого южного населённого пункта полуострова Кабо-Сан-Лукас. Он является четвёртым по величине морским курортом Мексики после Канкуна, Пуэрто-Вальярты и Акапулько. В январе на юге от +16 °C, а на севере от +8 °C. В июле от +24 °С на юге, а на севере от +16 °С. На полуострове расположен мыс Сан-Лукас, являющийся его самой южной точкой. Близ мыса расположен Кабо-Сан-Лукас. Ближайший крупный остров — Санта-Маргарита, ближайший крупный город — Ла-Пас. Литература Калифорния, Нижняя Калифорния (Baja California), полуостров на западе Сев. Америки // Италия — Кваркуш. — М. : Советская энциклопедия, 1973. — С. 215—216. — (Большая советская энциклопедия : [в 30 т.] / гл. ред. А. М. Прохоров ; 1969—1978, т. 11).
Kalifornijski polotok

Kalifornijski polotok (špansko Península de Baja California, dob. 'Polotok spodnje Kalifornije') je polotok na severozahodu Mehike, ki ločuje Kalifornijski zaliv od Tihega oceana. Razteza se od severozahoda proti jugovzhodu v dolžini 1220 km in je prstaste oblike, z 240 km na najširši točki ter 40 km na najožji. Približno na polovico ga delita mehiški zvezni državi Baja California in Baja California Sur. Geološko je nadaljevanje obalnih gorskih verig zahoda Severne Amerike. Zahodna obala je skalnata in razbrazdana, z le nekaj priobalnimi nižinami. Zaradi vpliva severovzhodnih pasatov je podnebje sušno. Izvzemši reko Kolorado, ki se izliva v Kalifornijski zaliv na skrajnem severovzhodu polotoka, predstavljajo površinske vode le skromni potočki in posamični izviri. Sklici
Baja California (halvö)

Baja California, även kallat Nedre Kalifornien eller Californiahalvön, i USA inte sällan omnämnt som Baja, är en långsmal halvö i nordvästra Mexiko som skiljs från fastlandet av Californiaviken. Den sträcker sig ungefär 1 250 km från Mexicali i norr till Cabo San Lucas i söder och är på det bredaste stället ca 240 km bred. Halvön är administrativt uppdelad mellan de mexikanska delstaterna Baja California och Baja California Sur, som tillsammans har ungefär 3,5 miljoner invånare (2007). Före européernas ankomst levde folken Pericú, Guaycura och Cochimí på halvön. När personer från Spanien kom till halvön fanns ett rykte att landmassan är en ö och att det finns många pärlor. Bredvid Spanien försökte även pirater från England och Nederländerna få markten. Referenser Noter Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Baja California Peninsula, 28 oktober 2016. Se även Alta California
Каліфорнія (півострів)

Піво́стрів Каліфо́рнія, Ни́жня Каліфо́рнія, Ба́ха-Каліфо́рнія — довгий та вузький півострів на заході Мексики, що омивається водами Тихого океану на заході й Каліфорнійської затоки на сході. Його довжина становить 1220 км, мінімальна ширина — 40 км, а максимальна ширина — 240 км. Довжина берегової лінії складає 3280 км, уздовж узбережжя півострова лежить безліч островів. На півострові розташовані мексиканські штати Баха-Каліфорнія та Баха-Каліфорнія-Сур. Велику частину півострова займає пустеля Сонора. На півночі півострів прилягає до американського штату Каліфорнія і західної частини мексиканського штату Сонора, на заході його омиває Тихий океан, а на сході Каліфорнійська затока. Обидва узбережжя вельми відрізняються одне від одного. На західному узбережжі, уздовж якого протікає холодна морська течія з глибин Тихого океану, можна спостерігати китів, що мігрують до тропічних широт і назад. Каліфорнійська затока, що також іменується на честь свого відкривача «Морем Кортеса», більш схожа на Середземне море, оскільки температура води в ньому істотно вища. На півночі затоки в неї впадає річка Колорадо або те, що від неї залишається нижче греблі Гувера. На півночі затоки через високі амплітуди припливів і відпливів на мілководді існують сильні течії. Далі на південь затока вельми тиха. У деяких місцях вночі можна спостерігати цікаві феномени біолюмінесценції, а також дельфінів і тюленів під час полювання. У західного узбережжя півострова зосереджені значущі риболовецькі простори. Небо на тихоокеанському узбережжі часто затягнуте хмарами. Влітку тумани на ньому тримаються далеко за полудень. Єдиною трасою, що йде через весь півострів з півночі на південь, з 1976 року є Транспівострівне шосе. Вона веде від кордону зі США до найпівденнішого населеного пункту півострова Кабо-Сан-Лукас. Він є четвертим за розміром морським курортом Мексики після Канкуна, Пуерто-Вальярти і Акапулько. Примітки Література і джерела Атлас. 7 клас. Географія материків і океанів / Укладачі О. Я. Скуратович, Н. І. Чанцева. — К. : ДНВП «Картографія», 2014. Атлас світу / голов. ред. І. С. Руденко ; зав. ред. В. В. Радченко ; відп. ред. О. В. Вакуленко. — К. : ДНВП «Картографія», 2005. — 336 с. — ISBN 9666315467. Посилання Baja California (PENINSULA, MEXICO) [Архівовано 8 квітня 2018 у Wayback Machine.] // «Encyclopaedia Britannica» (англ.) Geology of Baja California [Архівовано 5 липня 2016 у Wayback Machine.] The Baja Peninsula The Nature Conservancy[недоступне посилання] The Flora of Baja California [Архівовано 6 червня 2022 у Wayback Machine.] Cave Paintings of Baja California [Архівовано 13 червня 2016 у Wayback Machine.] History of Baja California [Архівовано 5 травня 2016 у Wayback Machine.]