NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Obelisco a los Niños Héroes

El Obelisco a los Niños Héroes o Monumento de Chapultepec es un monumento hecho por Ramón Rodríguez Arangoiti en 1880 con el fin de conmemorar a los Niños Héroes y a los militares caídos en la Batalla de Chapultepec. Se ubica en las faldas del Cerro de Chapultepec en la avenida Santiago Xicoténcatl de su primera sección. Historia El obelisco fue construido entre 1880 y 1881, siendo Sóstenes Rocha director del Colegio Militar, quien gestionó ante el entonces presidente Manuel González los fondos para construirlo.​ El proyecto fue encargado al arquitecto Ramón Rodríguez Arangoiti, quien al momento de la Batalla de Chapultepec era cadete del Colegio Militar. Arangoiti era familiar a las obras realizadas en el entorno del bosque al ser el responsable del paisajismo en torno al Paseo del Emperador —hoy Paseo de la Reforma— así como las obras de remodelación del Alcázar del Castillo de Chapultepec.​ El monumento fue inaugurado el 13 de septiembre de 1882 por Manuel González.​ Descripción El monumento tiene una forma de obelisco, mismo que en las cuatro caras trapezoidales iguales tiene inscripciones de los nombres de los cadetes que participaron en la defensa del Castillo de Chapultepec, flanqueados por una hojas de laurel inscrita en la piedra así como una estrella de cinco puntas. El remate del obelisco no tiene el clásico remate en piramidion sino en una piedra de forma poligonal en donde está tallado el escudo nacional mexicano orlado con detalles florales. El monumento está circundado por un murete con herrería que remata en cuatro columnas de mármol en sus cuatro costados. El acceso es por medio de una puerta que tiene dos medallones con escudos nacionales. A sus costados dos columnillas estriadas tienen remates dorados como antorchas. Referencias
Mount Signal Solar

Mount Signal Solar, also known as Imperial Valley Solar Project, is a 794 MWp (614 MWAC) photovoltaic power station west of Calexico, California, United States, in the southern Imperial Valley, near the Mexican border. The facility was developed and constructed by 8minutenergy Renewables in three phases, with two completed as of 2018, and the third in 2020. It is one of the world's largest PV solar farms, with a capacity of about 800 MWp (600 MWAC). The project has been supported by several environmental groups, as the power station was built on low-productivity farmland. History Originally the project was called SES Solar Two, was to be of Stirling engine design, and was approved by California Energy Commission on September 29, 2010. AES Solar changed the name to Imperial Valley Solar, but later notified the commission on June 30, 2011 of its intention to no longer pursue the project. AES Solar and 8minuteenergy Renewables subsequently announced on February 17, 2012 their plan to revive the project, changing the technology from solar thermal to photovoltaic, and changing the project name to Mount Signal Solar. The first phase started construction in 2012 and went online in 2014, providing 266 MWp (206 MWAC) to San Diego Gas & Electric under a 25-year agreement. More than 3 million thin-film CdTe photovoltaic modules from First Solar and 138 skids designed and manufactured by Elettronica Santerno are used. It was the world's largest solar project using single-axis trackers to follow the path of the sun upon completion. The cost of this first unit was $365 million. Phases two and three consist of 200 MWp and 328 MWp of power, respectively, on 3,200 acres (1,300 ha) contracted to Southern California Edison. Phase 2 was commissioned in January 2020, while Phase 3 went online in July 2018. Phase 3 consists of 2.8 million Series 4 thin film panels from First Solar. Project units The Mount Signal Solar Farm consists of three units, or construction phases: Mount Signal 1 – a 266 MWDC (206 MWAC) solar power station using photovoltaics. Construction on the 1,940-acre (790 ha) site began in November 2012 and was completed in May 2014. Mount Signal 2 – 200 MWDC (154 MWAC) solar power station also using photovoltaics on approximately 1,260 acres (510 ha) which was commissioned in January 2020. Mount Signal 3 – a 328 MWDC (254 MWAC) solar power station using photovoltaics on 2,000 acres (810 ha) completed in July 2018. Solar PV manufacturer First Solar provided its Series 4 thin-film solar panels for the project, and Nextpower, then known as Nextracker, supplied its NX Horizon smart solar tracker systems. Electricity production Mount Signal 1 nameplate capacities: 260 MWdc, 206 MWac Annual net output: 537 GW·h (avg 2015–2017) Capacity factor: 29.7% See also Imperial Solar Energy Center West Imperial Solar Energy Center South Solar power in California References External links 8minutenergy – Solar Projects
Imperial Valley Solar

Imperial Valley Solar — фотоэлектрическая станция общей мощностью 200 МВт. Расположена в округе Импириал, штат Калифорния, США. Строительство ведется с 2011 года. Первая очередь была завершена в 2013 году. С августа того же года Imperial Valley Solar поставляет электричество потребителям. После окончания строительства мощность станции должна составить 500 МВт. Изначально планировалось, что электростанция будет использовать технологию концентрированной солнечной энергии. Однако девелопер AES Solar на этапе проектирования предпочел фотоэлектрическую технологию. Для производства электричества станция использует фотоэлектрические модули на основе монокристаллического кремния. Imperial Valley Solar наряду с другими проектами возобновляемой энергии реализуется в рамках цели штата Калифорния — обеспечить получение 33 % потребляемой электроэнергии из возобновляемых источников к 2020 году. Производство электричества Ссылки
Estación Mezquitán

Mezquitán es la séptima estación de la Línea 1 del Tren Ligero de Guadalajara en sentido norte a sur, y la décimo-cuarta en sentido opuesto; es además una de las estaciones que conforman el tramo subterráneo de esta línea 1 que corre bajo la Calzada del Federalismo. Debe su nombre a que se encuentra junto al Panteón de Mezquitán, uno de los más grandes y visitados de Guadalajara. La estación presta servicio a las colonias Mezquitán, San Miguel de Mezquitán, Artesanos y alcalde Barranquitas. Su logo es una estilización de un mezquite, árbol proveniente de regiones áridas. Puntos de interés CUCSH (Centro Universitario de Ciencias Sociales y Humanidades de la UDG) Panteón de Mezquitán. Parque Alcalde. Acuario Michin Clínica 79 del IMSS Cruz Verde Dr. Delgadillo Araujo Parroquia de Nuestra Señora del Sagrario
Estação Mezquitán

A Estação Mezquitán é uma das estações do VLT de Guadalajara, situada em Guadalajara, entre a Estação Ávila Camacho e a Estação Refugio. Administrada pelo Sistema de Tren Eléctrico Urbano (SITEUR), faz parte da Linha 1. Foi inaugurada em 1º de setembro de 1989. Localiza-se no cruzamento da Estrada do Federalismo com a Rua José María Vigil e a Avenida de Los Maestros. Atende os bairros Mezquitán, San Miguel de Mezquitán, Artesanos e Alcalde Barranquitas. Ver também VLT de Guadalajara Linha 1 do VLT de Guadalajara Guadalajara (México) Referências Ligações externas «SITEUR | Sistema de Tren Eléctrico Urbano» (em espanhol) «Página Oficial del Gobierno de Guadalajara» (em espanhol) «Inicio | Gobierno del Estado de Jalisco» (em espanhol)
Веракрус (щат)

Веракрус де Игнасио де ля Яве (на испански: Veracruz de Ignacio de la Llave) е един от 31-те щата на Мексико, разположен в централно-източната част на страната. Има 7 110 214 жители (2005 г., 3-ти по население), а общата площ на щата е 71 699 км², което го прави 11-ия по площ щат в Мексико. Столица на щата е град Халапа. Градове Бока дел Рио Източници Външни препратки Официален сайт Архив на оригинала от 2007-01-27 в Wayback Machine.
Estat de Veracruz

Veracruz és un dels 31 estats que constitueixen Mèxic. És a la costa est del país i limita al nord amb Tamaulipas, al sud amb Oaxaca, Chiapas i Tabasco, i a l'oest amb estat de Puebla, Hidalgo i San Luis Potosí. La capital n'és Xalapa-Enríquez. Amb 7,0 milions d'habitants és la tercera entitat política més poblada de la nació, després de l'Estat de Mèxic i el Districte Federal. El nom complet de l'estat és Veracruz de Ignacio de la Llave, en honor del general Ignacio de la Llave qui va morir el 1863 defensant l'estat durant la invasió francesa. És un estat ric en recursos naturals. És líder en producció agrícola (primer lloc del país en canya de sucre, arròs, taronja, pinya americana, llimona persa, vainilla; el segon lloc en cafè, tabac i papaia; i és un important productor de blat de moro, soia, cogombre, síndria, mango i plàtan). És líder també en producció de bestiar boví, en la indústria forestal i en la indústria pesquera. També posseeix importants jaciments petroliers al sud. Veracruz també és un important estat pel comerç de Mèxic, ja que el Port de Veracruz és el port més important de la costa est. Vegeu també El Tajín, un dels jaciments arqueològics precolombins més importants de Mèxic, es troba a l'estat de Veracruz. Chicontepec Referències
Veracruz (stát)

Veracruz, oficiálně Veracruz de Ignacio de la Llave, je jedním ze 31 států, které spolu s hlavním městem Ciudad de México tvoří federativní republiku Mexiko. Na severu od něj leží Tamaulipas, na východě Mexický záliv, na jihovýchodě sousedí s Tabascem, na jihu s Oaxacou a Chiapasem a na západě s Pueblou, Hidalgem a San Luis Potosí. Hlavním městem státu je Xalapa. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Veracruz na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Veracruz na Wikimedia Commons
Veracruz (stat)

For alternative betydninger, se Veracruz. (Se også artikler, som begynder med Veracruz) Veracruz er en af de 31 stater i Mexico. Staten befinder sig i den østlige del af landet, mellem 17°10' og 22°38' nord og mellem 93°55' og 98°38' vest. Staten har et areal på 72.815 km², desuden hører flere øer i den Mexicanske Golf til staten, de dækker yderligere 58 km². Dens ISO 3166-2-kode er MX-VER. Veracruz grænser op til staterne Tamaulipas mod nord, Oaxaca og Chiapas mod syd, Tabasco mod sydøst, Puebla, Hidalgo og San Luis Potosí mod vest og den Mexicanske Golf mod øst. Hovedstaden er Xalapa. Med 6,9 millioner indbyggere er staten Veracruz den tredjemest folkerige i landet, efter det Føderale Distrikt og staten Mexico. Klimaet på sletterne ved kysten og i det meste af staten, er varmt med en høj luftfugtighed. Ved bjergudløberne er klimaet køligt og luftfugtigheden er høj. Kun i bjergområder er klimaet koldt og det regner i rigelige mængder. Fra juni til oktober er Veracruz udsat for cykloner. Det formelle navn er Veracruz de Ignacio de la Llave, eller kort Veracruz-Llave – da navnet blev ændret fra blot Veracruz til ære for general Ignacio de la Llave, som døde i 1863 under den franske invasion af Mexico. Vigtige byer Coatepec – by fra kolonitiden i hjertet af kaffelandet. Tlacotalpan – flod-havneby som er på UNESCOs Verdensarvsliste. Veracruz – den største mexicanske havneby ved den Mexicanske Golf. Xalapa – der både er statens hovedstad og universitetsby Papantla – der er Volador ritualets hjemby. Vigtige arkæologiske steder El Tajin – totonakisk ruinby der er på UNESCO's verdensarvsliste. Quiahuiztlan – totonakisk gravplads. Zempoala – totonakisk ruinby. Torvet i Santiago Tuxtla – hjemsted for den største olmekiske stenhoved. Museo de Antropologia de Xalapa – Mexicos næststørste antropologiske museum. Eksterne henvisninger
Veracruz (stato)

Veracruz de Ignacio de la Llave, ufficialmente Estado Libre y Soberano de Veracruz de Ignacio de la Llave e generalmente noto come Veracruz (pron. [veraˈkruʦ]), è uno dei 31 Stati federati del Messico. Si trova nella parte orientale del paese, tra 17°10' e 22°38' nord e tra 93°55' e 98°38' ovest. Confina a nord con lo Stato di Tamaulipas, con quelli di Oaxaca e Chiapas a sud, Tabasco a sud-est, Puebla, Hidalgo e San Luis Potosí a ovest, infine ad est è bagnato dalla baia di Campeche (golfo del Messico). La capitale è Xalapa. Origine del nome Il nome dello stato deriva dal nome dall'eroica città e porto Veracruz, fondata il 22 aprile 1519, come Villa Rica de la Vera Cruz. Con la promulgazione della costituzione federale del 1824 lo Stato riceve il nome Veracruz, ed ufficialmente istituito come stato libero e sovrano di Veracruz. Il 10 luglio 1863 da decreto prevede che in seguito sarà ridenominato Estado Libre y Soberano de Veracruz-Llave in onore del generale e governatore di Veracruz Ignacio de la Llave, che perse la vita nel 1863 durante l'invasione francese. Geografia fisica Situato lungo un'ampia fascia costiera lo Stato ha un clima umido e caldo con un progressivo raffreddamento nella zona occidentale e più montuosa che ha, per contro, elevate precipitazioni. Nel periodo dal mese di giugno a ottobre nello Stato si hanno frequenti cicloni. Storia La prima civiltà dell'odierno stato di Veracruz fu probabilmente quella degli Huastechi, in particolare degli Olmechi, dal 1200 al 400 a.C., che influenzarono la gran parte del Messico. Fino all'apparizione dei Totonachi, le tribù straniere si fusero con quelle locali e formarono la cultura classica di Veracruz. Nel XV secolo gli Aztechi sottomisero gran parte della regione. Nel 1519, con l'arrivo degli spagnoli di Hernán Cortés nei pressi dell'attuale città di Veracruz, ebbe inizio la conquista del Messico. Nei dintorni di Quiahuiztlán fu fondato il primo insediamento spagnolo, trasferito nel 1524 a La Antigua. Successivamente la storia dello stato è stata strettamente legata a quella di Veracruz, la sua città di maggiore importanza e al suo porto. Dal 1824 è guidato dal Governatore di Veracruz. Società Evoluzione demografica Abitanti censiti (in migliaia) Suddivisione amministrativa Note Voci correlate Cucina di Veracruz Governatore di Veracruz Stati federati del Messico Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Veracruz Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Veracruz Collegamenti esterni Foto di Veracruz, su esmexico.com. URL consultato il 13 aprile 2007 (archiviato dall'url originale il 29 ottobre 2007).
Veracruz (stat)

Veracruz de Ignacio de la Llave, adesea prescurtat doar ca Veracruz, este unul din cele 31 de state federale ale Mexicului. Capitala sa este orașul Xalapa. Bibliografie Jiménez González, Victor Manuel, ed. (2010). Veracruz Guia para descubrir los encantos del estado [Veracruz Guide to discover the charms of the state] (în Spanish) (ed. first). Mexico: Editorial Oceano de Mexico SA de CV. ISBN 978-607-400-323-9. Mentenanță CS1: Limbă nerecunoscută (link) Legături externe es Veracruz State government Arhivat în 23 septembrie 2011, la Wayback Machine. es museum of the city es VIDEOCLIP about mexican beach Veracruz
Веракруз (држава)

Веракруз (шп. Estado de Veracruz de Ignacio de la Llave), држава је Мексика. Налази се на западној обали Мексичког залива. Има површину од 71.699 km² и око 7,3 милиона становника. Јужни део Државе Веракруз је од 1200. године п. н. е. до 400. године п. н. е. припадао културном подручју цивилизације Олмека. Центри ове културе су били у местима Сан Лоренцо и Трес Запотес. Од 300. до 900. године нове ере, централни део данашње државе био је под утицајем Теотиуакана, али се разликовао посебним писмом. Из овог доба потичу „пирамиде са нишама“ из Ел Таина. Последње пре-хиспанске цивилизације на територији Државе Веракруз били су Толтеци и делом Астеци. Поред ових и данас присутних група индијанског становништва, услед отворености Веракруза ка региону Кариба, ово је једина мексичка држава са значајним бројем афричког становништва. Главни град државе није највећи град и лука Веракруз, већ град са пријатнијом климом, Халапа. Најважнија привредна активност државе је експлоатација нафте. Традиционални извозни производи су: кафа, гума, какао, ванила и памук. Становништво Спољашње везе Званични веб-сајт Туризам у држави Веракруз (шп.)
Veracruz (delstat)

Veracruz (officiellt Veracruz de Ignacio de la Llave, förr Veracruz-Llave) är en delstat i östra Mexiko och är belägen vid kusten mot Mexikanska golfen. Delstaten har 8 112 505 invånare (2007) på en yta av 71 699 km². Den administrativa huvudorten heter Xalapa och staden Veracruz är en av Mexikos viktigaste hamnstäder. Andra stora städer är Acayucan, Coatzacoalcos, Córdoba, Minatitlán, Orizaba och Poza Rica de Hidalgo. I västra delen av delstaten, på gränsen mellan Veracruz och Puebla, ligger Pico de Orizaba vilken är Mexikos högsta bergstopp med en höjd på 5 610 meter över havet. Källor Externa länkar Veracruz (state, Mexico) - MSN Encarta Wikimedia Commons har media som rör Veracruz (delstat).
Гереро

Гереро (на испански: Guerrero) е един от 31-те щата на Мексико. Разположен е в южно Мексико и е кръстен на втория президент на републиката. Гереро е с население от 3 115 202 жители (2005 г., 11-и по население), а общата площ на щата е 64 281 км², което го прави 14-ия по големина щат в Мексико. Столица на щата е град Чилпансинго. Градове Апанго Източници Външни препратки Официална страница
Estat de Guerrero

Guerrero és un dels 31 estats de Mèxic. Limita a l'est amb Michoacán, al nord amb l'estat de Mèxic, estat de Morelos i l'estat de Puebla, a l'est amb l'estat d'Oaxaca i al sud amb l'oceà Pacífic. La capital de l'estat és Chilpancingo (Ciudad Bravo). Altres ciutats importants són: Acapulco, Iguala (on es va fer la bandera de Mèxic) i Taxco, un centre de producció de plata. L'estat és una destinació turística molt important. Hi ha tres àrees de turisme conegudes com el Triángulo del Sol (Triangle del Sol): integrat per Taxco, una ciutat colonial coneguda per la seva producció de plata, Acapulco i Ixtapa. Ixtapa va ser creada com a destinació turística la dècada dels vuitanta durant la desacceleració econòmica del país. Referències
Guerrero

Guerrero [gerero] je jeden z 31 států Mexika. Guerrero sousedí se státem Michoacán na západě, státy México, Morelos a Puebla na severu, státem Oaxaca na východě a s Tichým oceánem na jihu. Rozloha státu je 63 595,9 km² a podle údajů z roku 2020 v něm žije 3 540 685 obyvatel. Hlavním městem je Chilpancingo. Ostatní velká města jsou Acapulco, Iguala, a Taxco. Podnebí je na většině území tropické. Guerrero je důležitou turistickou destinací. Turisté přijíždějí především kvůli přímořským letoviskům na pobřeží oceánu, jako je třeba Acapulco. Zajímavým cílem je však také Taxco, koloniální město známé těžbou stříbra a výrobou stříbrných šperků. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Guerrero na Wikimedia Commons
Guerrero

Guerrero er en delstat i Mexico. Mod vest deler den grænse med den mexicanske delstat Michoacán, mod nord med delstaten Mexico, Morelos og Puebla, mod øst Oaxaca og mod syd Stillehavet. Guerrero har et areal på 63.749 km². I 2003 var det anslåede indbyggertal 3.167.400. ISO 3166-2-koden er MX-GRO. Hovedstaden hedder Chilpancingo de los Bravo. Blandt delstatens øvrige byer er de største Acapulco, Iguala de la Independencia, Zihuatanejo og Taxco. Den 27. april 2009 blev området ramt af et middelkraftigt jordskælv (5,6 på Richterskalaen) med epicenter godt 30 km sydøst for Chilpancingo de los Bravo i ca. 40 km dybde. Referencer Eksterne henvisninger
Guerrero

Guerrero (prononcé en espagnol : /ɡeˈreɾo/), officiellement l'État libre et souverain de Guerrero (Estado Libre y Soberano de Guerrero /esˈtado ˈliβɾe i soβeˈɾano de ɡeˈreɾo/), est un État du Mexique situé dans le sud-ouest du pays et dont la capitale est Chilpancingo (Ciudad Bravo). Il est nommé ainsi en hommage à Vicente Guerrero, un caudillo de la lutte pour l'indépendance du Mexique et second président du pays. Histoire Origine du nom Le nom de cet État rend hommage au général et homme politique mexicain Vicente Guerrero, héros de la guerre d'indépendance. Culture Architecture et patrimoine Événements culturels et festivals Éducation Économie L'économie de l'État repose sur l'agriculture et le tourisme. Les principales cultures sont les céréales (maïs, riz, sorgho) et les fruits (tomate, melon, banane, etc.).[réf. nécessaire] De nombreux minerais sont également présents sur tout le territoire (or, argent, cuivre, marbre, quartz, gypse). L'État de Guerrero est également une destination touristique importante et notamment dans le Triángulo del Sol, le « triangle du Soleil ». C'est une région formée par les villes de Taxco, Acapulco, Ixtapa/Zihuatanejo. Les activités minières abritent les exactions du crime organisé — extorsion, enlèvements, assassinats, et disparitions forcées — auxquelles de nombreux politiciens et chefs d'entreprise sont mêlés. Géographie L'État de Guerrero couvre une superficie de 64 282 km2. Il est baigné au sud par l'océan Pacifique sur 500 km. À l'ouest il est bordé par l'État de Michoacán, au nord par les États de Mexico, de Morelos et de Puebla, et à l'est par l'État d'Oaxaca. C'est un État montagneux traversé par la Sierra Madre del Sur, dont plusieurs sommets dépassent 3 000 m d'altitude, comme le Cerro Teoptepec qui culmine à 3 705 m. Le climat est tropical avec une période plutôt chaude et humide (de mai à octobre) durant laquelle quelques ouragans peuvent apparaître et une période où les précipitations se font beaucoup plus rares (de novembre à avril). Hydrologie Paysages et végétation Climat Flore et faune Villes et urbanisme Annexes Notes et références Liens externes Site officiel de l'État de Guerrero Portail du Mexique
Guerrero

Guerrero jedna je od 31 saveznih država Meksika, smještena na jugu zemlje, graniči s meksičkim saveznim državama Michoacán na zapadu, Oaxaca na istoku, a na sjeveru s državama México, Morelos i Puebla. S južne strane države Guerrero nalazi se obala Tihog oceana, a u njoj se nalazi i turističko središte Acapulco, dok je glavni grad savezne države Chilpancingo. Savezna države je nazvana u čast drugog meksičkog predsjednika generala Vicente Ramón Guerrero Saldaña (10. kolovoza 1782 – 14. veljače 1831), junaka meksičkog rata za nezavisnost. Država se prostire na 64.281 km², a u njoj živi 3.116.453 stanovnika (2009). Općine Acapulco de Juárez Acatepec Ahuacuotzingo Ajuchitlán del Progreso Alcozauca de Guerrero Alpoyeca Apaxtla Arcelia Atenango del Río Atlamajalcingo del Monte Atlixtac Atoyac de Alvarez Ayutla de los Libres Azoyú Benito Juárez Buenavista de Cuéllar Chilapa de Alvarez Chilpancingo de los Bravo Coahuayutla de José María Izazaga Cochoapa el Grande Cocula Copala Copalillo Copanatoyac Coyuca de Benítez Coyuca de Catalán Cuajinicuilapa Cualác Cuautepec Cuetzala del Progreso Cutzamala de Pinzón Eduardo Neri Florencio Villarreal General Canuto A. Neri General Heliodoro Castillo Huamuxtitlán Huitzuco de los Figueroa Iguala de la Independencia Igualapa Ixcateopan de Cuauhtémoc José Azueta José Joaquin de Herrera Juan R. Escudero La Unión de Isidoro Montes de Oca Leonardo Bravo Malinaltepec Marquelia Mártir de Cuilapan Metlatónoc Mochitlán Olinalá Ometepec Pedro Ascencio Alquisiras Petatlán Pilcaya Pungarabato Quechultenango San Luis Acatlán San Marcos San Miguel Totolapan Taxco de Alarcón Tecoanapa Técpan de Galeana Teloloapan Tepecoacuilco de Trujano Tetipac Tixtla de Guerrero Tlacoachistlahuaca Tlacoapa Tlalchapa Tlalixtaquilla de Maldonado Tlapa de Comonfort Tlapehuala Xalpatláhuac Xochihuehuetlán Xochistlahuaca Zapotitlán Tablas Zirándaro Zitlala