NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Guerrero

Guerrero Mexikó egyik szövetségi állama. Nevének jelentése harcos, de a név valójában Vicente Guerrero függetlenségi harcosnak, Mexikó második elnökének emlékét őrzi. Az állam az ország déli részén fekszik a Csendes-óceán partján, szomszédai északnyugatról indulva észak, majd kelet felé sorban: Michoacán, México, Morelos, Puebla és Oaxaca. Lakossága 2010-ben kb. 3,4 millió fő volt, területe 63 621 km². Fővárosa Chilpancingo de los Bravo. Földrajz Területe három fő részre osztható: északnyugati régiója a Tierra Caliente, déli a tengerpart (La Costa), többi részén a nagyrészt erdővel borított hegyvidék (La Montaña) helyezkedik el. A tengerpart vidéke is két részből áll: Acapulcótól nyugatra a Costa Grande, keletre a Costa Chica húzódik. A viszonylag sík partvidéket kivéve az állam nagy része hegyvidék. Keresztülhúzódik rajta a Sierra Madre del Sur hegylánc, valamint északi részére benyúlik a Vulkáni-kereszthegység is (Taxco és Sultepec vidéke). Az állam északi felén húzódik végig a Depresión de Balsas, a Balsas folyó széles völgye. Az állam legmagasabb pontja a Cerro Teotepec (3550 m). Népesség Ahogy egész Mexikóban, a népesség növekedése Guerrero államban is gyors, ezt szemlélteti az alábbi táblázat Turizmus Guerrero állam legismertebb turisztikai célpontja a tengerparti Acapulco, de fontos szerepet játszik még Zihuatanejo és Taxco is: ezt a hármat együtt Triángulo del Solnak, azaz „A Nap háromszögének” szokták nevezni. Acapulco egy világszerte ismert tengerparti üdülőváros, de a tőle északnyugatra fekvő Zihuatanejo sem sokkal marad el tőle. Taxco az állam északi részén, a hegyek között terül el: régi ezüstbányász-településből vált látogatott idegenforgalmi központtá. Keskeny hegyi utcái és több évszázados műemlékei jelentik vonzerejét, valamint Taxco közelében fekszik a cseppkőbarlangjairól híres Grutas de Cacahuamilpa Nemzeti Park is. Emellett számos régészeti lelőhely várja az idelátogatókat: Guerreróban 1705 lelőhelyet tartanak nyilván, melyek közül 7 a turisták számára is nyitva áll, köztük La Orangera-Xochipala (a legismertebb), Palma Sola, Teopantecuanitlán és Cuetlajuchitlán. Története Guerrero területén az ősidőktől fogva éltek emberek, ezt 20 000 éves barlangfestmények is bizonyítják. Az első civilizációt az olmékok vagy az ő hatásukra nagyban megváltozott őslakók alkották, később a 7. század tájékán a zapotékok és a maják kereskedelmi központokat létesítettek a térségben. A következő században a toltékok, később a csicsimékek hatása is érződött, végül a 15. században az aztékok hódították meg. 1521-ben érkeztek meg a spanyolok: Rodrigo de Castañeda Taxco környékén lépett be a mai állam területére, Gonzalo de Sandoval a Chontal régiót, a Sierra del Norte hegységet és az Iguala-völgyet, később a tengerpart nyugati felét hódította meg, míg Juan Rodríguez de Villafuerte a tengerpart keleti részét. Később az egész terület Új-Spanyolország tartományává vált. Ebben az időben az őslakók száma igencsak megfogyatkozott: részben erőszakos kiirtásuk, részben az európaiak által behurcolt járványok következtében. Jegyzetek
Guerrero

Guerrero este unul din cele 31 de state federale ale Mexicului. Referințe Bibliografie Figueroa Alcocer, Jesús (1982). Crónica de la Revolución en Guerrero, 1910-1924 (în Spanish). México, D.F.: Impresos Verdiguel. LCCN 2012372006. Mentenanță CS1: Limbă nerecunoscută (link) Legături externe es —Guerrero State Government Guerrero pe Curlie
Гереро

Гереро (шп. Estado de Guerrero), мексичка је држава, јужно од главног града Мексика, на обали Тихог океана. На западу се граничи са државом Мичоакан, на северу са државама Морелос, Пуебла и Мексико. На западу се граничи са Оаксаком. Гереро има површину од 64.281 km², а у њему живи око 3,167 милиона становника. Држава је добила име по Винентеу Гереру, хероју из Мексичког рата за независност. Настала је 1849, од обалских области држава Мексико и Пуебла. Главни град је Чилпансинго. Међутим, у свету су много познатији туристички градови на обали Пацифика: Акапулко и Икстапа. Град Такско је мексички центар експлоатације сребра, познат и по историјској колонијалној архитектури. Туризам је најзначајнија привредна грана државе. Становништво Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Guerrero

Guerrero är en delstat i södra Mexiko och är belägen vid Stilla havskusten i södra delen av landet. Folkmängden uppgick år 2010 till cirka 3,4 miljoner invånare. Administrativ huvudort är Chilpancingo de los Bravo, och den största staden är Acapulco. En annan stor stad är Iguala de la Independencia. Delstaten är indelad i 81 kommuner. Delstaten är uppkallad efter Vicente Guerrero, en av landets första presidenter. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Guerrero.
Юкатан (щат)

Юкатан (на испански: Yucatán) е един от 31-те щата на Мексико. Разположен е в източната част на страната. Юкатан се намира в северната част на полуострова Юкатан. Юкатан е с население от 1 818 948 жители (2005 г., 21-ви по население), а общата площ на щата е 38 402 км², което го прави 20-ия по площ щат в Мексико. Столицата на Юкатан се казва Мерида. Източници Външни препратки Официална страница
Yucatán

Yucatán és un dels 31 estats que conformen la federació mexicana. És situat a l'est del país, al nord de la península de Yucatán. Antigament, els estats de Campeche i Quintana Roo, i algunes regions de Tabasco i el nord de Belize van formar part de l'estat de Yucatán, que abastava tota la península. La capital és Mérida. Altres ciutats importants són Progreso i Valladolid. A Yucatán també hi ha importants ruïnes arqueològiques maies: Acanceh, Ake, Chacmultun, Chichén Itzá, Dzibilichaltun, Kabah, Labná, Mayapan, Sayil, Uxmal i Yaxuna. Yucatán es va convertir en estat de Mèxic, després de la independència i la proclamació de la Constitució de 1824, que establia que Mèxic era una federació formada per estats lliures i sobirans. Però, quan els conservadors van arribar al poder el 1835, canviant la constitució i limitant l'autonomia dels estats de la federació, i convertint-los en províncies o departaments governats per autoritats designades pel govern central, alguns estats van respondre amb insurreccions. Yucatán va declarar-ne la independència el 1838, aprovada pel Congrés Local el 1840 i el 1845. Aquest any va començar la Guerra entre els Estats Units i Mèxic, i Yucatán es va declarar neutral. El 1847 va començar allò que s'ha anomenat la Guerra de Castes, una insurrecció violenta del poble maia en contra de la població blanca i mestissa de l'estat, la qual cosa va dur a l'estat a una situació econòmica i social molt crítica. El govern yucatec va sol·licitar suport estranger, i fins i tot, la sobirania de l'estat, si es donava suport militar per controlar la severa situació. Cap país va respondre, però, acabada la Guerra amb els Estats Units, Mèxic va oferir suport militar i econòmic, i Yucatán va reintegrar-se a Mèxic el 17 d'agost, 1848. La Guerra de Castes no acabaria completament sinó fins al 1901. Després que el govern centralista fos derrotat i el federalisme fos reinstaurat a Mèxic, el 1857 Campeche es va separar de Yucatán, convertint-se en un estat més de la federació. Quintana Roo es va separar el 1902. El primer governador d'ascendència maia, Francisco Luna Kan, va ser elegit el 1976. Avui Yucatán és un estat pròsper de la regió del sud-est de Mèxic. Mérida, la capital, és un important centre de negocis, i un important centre de turisme. El 30% de la població encara parla la llengua maia. Vegeu també Tizimín Vaquería Referències
Yucatán (stát)

Yucatán je mexický spolkový stát, který zabírá severozápadní část stejnojmenného poloostrova. Na západě a jihozápadě hraničí s Campeche, na severu s Mexickým zálivem a na jihu a východě s Quintana Roo. Jeho rozloha je 39 524 km², má přibližně 2,3 milionů obyvatel a je rozdělen na 106 částí. Hlavním městem je Mérida. V tomto státě se nacházejí některé z dřívějších významných mayských měst jako jsou například Chichén Itzá nebo Uxmal. Z těchto měst však už zbyly jen ruiny. Největší města Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Yucatán na Wikimedia Commons Homepage státu Yucatán
Yucatán (delstat)

For alternative betydninger, se Yucatán. (Se også artikler, som begynder med Yucatán) Yucatán er navnet på en af Mexicos 31 stater og befinder sig på den nordlige del af Yucatán-halvøen. Den grænser op til de mexicanske stater Campeche mod sydvest og Quintana Roo mod øst og sydøst, samt den Mexicanske Golf mod nord og vest. Statens areal er 43.257 km² og den havde i 2003 et indbyggertal på 1.700.400. Hovedstaden hedder Mérida. ISO 3166-2-koden er MX-YUC. I staten Yucatán ligger også byerne Izamal, Motul, Muná, Progreso, Tecax, Tizimín, Umán og Valladolid, foruden mange vigtige mayaruiner såsom Acanceh, Ake, Chacmultun, Chichén Itzá, Dzibilichaltun, Kabah, Labna, Mayapan, Sayil, Uxmal og Yaxuna.
Yucatán (savezna država)

Yucatán je jedna od 31 savezne države Meksika, nalazi se na jugoistoku zemlje, na istomenom poluotoku. Sa sjeveru ga oplakuje Meksički zaljev, na istoku graniči s državom Quintana Roo, a na jugozapadu s državom Campeche. Glavni grad je Mérida. Država je administrativno podijeljena na 106 općina. Prije dolaska španjolskih osvajača, poluotok Yucatán bio je središte kulture Maya, a o tome danas svjedoče brojni arheološki lokaliteti. Yucatán je jedna od posljednjih država koje su se priključile meksičkoj federaciji. Tijekom 19. stoljeća separatističke struje nastojale su proglasiti samostalnu Republiku Yucatán. Za vrijeme porfirijata područje države bilo je podijeljeno kako bi se uspostavio savezni teritorij, koji se danas podudara sa saveznom državom Quintana Roo. Općine Abalá Acanceh Akil Baca Bokobá Buctzotz Cacalchén Calotmul Cansahcab Cantamayec Celestún Cenotillo Chacsinkín Chankom Chapab Chemax Chichimilá Chicxulub Pueblo Chikindzonot Chocholá Chumayel Conkal Cuncunul Cuzamá Dzán Dzemul Dzidzantún Dzilam de Bravo Dzilam González Dzitás Dzoncauich Espita Halachó Hocabá Hoctún Homún Huhí Hunucmá Ixil Izamal Kanasín Kantunil Kaua Kinchil Kopomá Mama Maní Maxcanú Mayapán Mérida Mocochá Motul Muna Muxupip Opichén Oxkutzcab Panabá Peto Progreso Quintana Roo Río Lagartos Sacalum Samahil San Felipe Sanahcat Santa Elena Seyé Sinanché Sotuta Sucilá Sudzal Suma Tahdziú Tahmek Teabo Tecoh Tekal de Venegas Tekantó Tekax Tekit Tekom Telchac Pueblo Telchac Puerto Temax Temozón Tepakán Tetiz Teya Ticul Timucuy Tinum Tixcacalcupul Tixkokob Tixmehuac Tixpéhual Tizimín Tunkás Tzucacab Uayma Ucú Umán Valladolid Xocchel Yaxcabá Yaxkukul Yobaín
Yucatán (állam)

Yucatán egy szövetségi állam Mexikóban. Mexikó délkeleti, a Yucatán-félsziget északi részén fekszik. Északon a Mexikói-öböl, délkeleten Quintana Roo állam, délnyugaton pedig Campeche állam határolja. Fővárosa Mérida. Yucatán államban 106 járás található. Történelme A spanyolok Yucatán-félszigetre történő érkezése előtt a terület neve Mayab volt, ami a maya nyelven annyit tesz „egy kevés”. A maja civilizáció számára nagyon fontos terület volt. A zóna maya városai soha nem néptelenedtek el, egyesek a spanyolok 16. századi érkezéséig lakottak voltak. Jelenleg is számos kiváló állapotban lévő régészeti emlék idézi a maya civilizáció fejlődésének különböző állomásait. A 16. századtól a 19. század közepéig az állam a mai Campeche és Quintana Roo államokkal egy közigazgatási egységet képezett, Yucatán Kapitányságot. 1823-ban Yucatán köztársaságként egyesült a Mexikói Egyesült Államokhoz. 1841-ben kikiáltja Mexikótól való függetlenségét, amely 1848-ig tartott. 1858-ban kivált belőle Campeche, 1902-ben pedig Quintana Roo állam is. Népesség Ahogy egész Mexikóban, a népesség növekedése Yucatán államban is gyors, ezt szemlélteti az alábbi táblázat Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Yucatán című spanyol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Kapcsolódó szócikkek Yucatáni Köztársaság
Yucatán (stat)

Yucatán (pronunție spaniolă: [ɟ͡ʝukaˈtan]) este unul din cele 31 de state federale ale Mexicului situat în nordul Peninsulei Yucatán. Yucatán se referă la toate cele trei state care se găsesc pe peninsulă, acestea sunt: Yucatán, Campeche și Quintana Roo. Numele Yucatán provine din cuvântul din limba nahuatl Yokatlān , însemnând locul fertilitații. Capitala statului este orașul Mérida. Alte orașe importante din Yucatán sunt: Progresso Tizimin Valladolid Poziție geografică Statul Yucatán este situat în partea de nord a Peninsulei Yucatán, învecinându-se la sud-vest cu Statul Campeche și la sud-est cu Statul Quintana Roo și la nord-vest Golful Mexic. Importanță istorică Regiunea Yucatan a fost căminul civilizației Maya. Legături externe Tur în jungla din Yucatán – o ecoaventură de neuitat, 16 octombrie 2012, Claudia Moșoarcă, Descoperă - Travel Cenotele – piscinele naturale ale Mexicului, 14 mai 2013, Claudia Moșoarcă, Descoperă - Travel
Јукатан (држава)

Јукатан (шп. Estado de Yucatán), мексичка држава је на југоистоку земље, на делу истоименог полуострва. На западу и југозападу граничи се са државом Кампече, на северу са Мексичким заливом, а на југу и истоку са државом Кинтана Ро. Заузима површину од 38.402 km², и има око 1,7 милиона становника. Главни град је Мерида. У држави Јукатан се налазе значајна археолошка налазишта културе Маја, као што су градови Чичен Ица и Усмал. Име државе потиче од фразе из језика Маја yuk-ak-atan, што значи „не разумем твој језик“. Становништво Спољашње везе Званични веб-сајт
Yucatán

Yucatán är en av Mexikos delstater och är beläget i den östra delen av landet, på Yucatánhalvön och med kust mot Mexikanska golfen. Den har 1 874 235 invånare (2007) på en yta av 38 402 km². Administrativ huvudort och klart största stad är Mérida. Delstaten omfattar flera historiska platser från mayakulturen, bland annat Chichén Itzá och Uxmal. Den nordvästra delen av delstaten täcks av Chicxulubkratern, som är en rest av ett 65 miljoner år gammalt meteoritnedslag som enligt vissa teorier kan ha varit orsaken till massutdöendet av dinosaurier och andra djurgrupper vid denna period. Mellan 1841 och 1848 var Yucatán en självständig republik. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Yucatán.
País de volcanes

País de volcanes (lit. transl. Country of Volcanoes) is an outdoor fountain and sculpture by the Spanish-born Mexican artist Vicente Rojo Almazán, installed outside Mexico City's Secretariat of Foreign Affairs Building and next to the Memory and Tolerance Museum, in Mexico. It is a 1,000 square meters (11,000 sq ft) artwork that features 1,034 ocher-colored pyramids standing out of the water; the artwork was made with tezontle, a type of reddish volcanic rock. The central body of the fountain contains water that flows subtly down its sides to the area with the pyramids. For Jaime Moreno Villarreal of Letras Libres, the fountain is located slightly below the square level so that the viewer can appreciate the volcanic geography. Rojo got inspired on his travels across the country and by observing the mountain ranges of the country, its volcanoes and its pyramids. Rojo also commented that the fountain honors Lázaro Cárdenas, president of Mexico between 1934 and 1940, whom he called the "Benito Juárez of the 20th century". He also explained that the artwork's pink color was used "to soften the edges and to match the stone of the Corpus Christi temple". See also 2003 in art References External links Media related to País de Volcanes, fuente de Vicente Rojo at Wikimedia Commons
Monument a Cuauhtémoc

El Monument a Cuauhtémoc està dedicat al huey tlatoani (asteca) Cuauhtémoc, ubicat a la cruïlla de l'Avinguda dels Insurgentes i passeig de la Reforma de la Ciutat de Mèxic. És obra de Francisco M. Jiménez amb escultures de Miguel Noreña. Va ser inaugurat el 1887, mostra del neoindigenisme o l'indigenisme acadèmic altament promogut pel govern de Porfirio Díaz. Estil La seva construcció és part de la difusió d'un discurs nacionalista a través d'un programa escultòric en cadascuna de les glorietes construïdes al Passeig de la Reforma. La seva construcció va ocórrer posterior a la del monument a Cristòfor Colom situat en el mateix passeig, en la recerca de contrastar el caràcter mestís de Mèxic, i de col·locar en la mateixa escala d'heroi nacional a Cuauhtémoc que als protagonistes de la Independència de Mèxic, que serien immortalitzats anys més tard. Aquest monument és part d'una recerca d'estil artístic purament mexicanista que no va prosperar, semblant també al Pavelló de Mèxic a París fet el 1889 per Antonio M. Anza. Referències
Monument à Cuauhtémoc

Le monument à Cuauhtémoc est une statue inaugurée en 1887 dédiée au dernier des empereurs (tlatoani) aztèques, Cuauhtémoc. Il est situé à l'intersection de l'avenue des Insurgés et de la promenade de la Réforme à Mexico. Il est l'œuvre de Francisco Jimenez et de Miguel Noreña dans le style « néo-indigène » et fut proposé pour promouvoir le nouveau gouvernement de Porfirio Diaz. Portail de Mexico Portail de la sculpture
Cuauhtémoc-emlékmű (Mexikóváros)

A Cuauhtémoc-emlékmű Mexikóváros egyik nevezetessége. Története Az emlékmű létrehozásának ötlete Porfirio Díaz kormányának idején született meg, Vicente Riva Palacio javaslatára. 1877-ben pályázatot írtak ki rá, amelyet végül Francisco M. Jiménez nyert meg, jutalma 1000 peso is volt. Az első követ 1878. május 5-én tették le, majd közel tíz év múlva, 1887. augusztus 21-én avatták fel az elkészült alkotást a Paseo de la Reforma sétányt megszakító egyik körtéren, amelyet ezekben az időkben kőből készült, magas háttámlás padok vették körbe. A fő szobrot Miguel Noreña alkotta, míg a hozzá tartozó nyolc, bronzból készült jaguárszobor Epitafio Calvo műve (más forrás szerint ezek leopárdszobrok, és szintén Noreña készítette őket). 1949-ben az emlékművet áthelyezték a Paseo de la Reforma és az Avenida de los Insurgentes sarkára (addigi helyétől kicsit kevesebb mint 100 méterre), majd mivel a közlekedést egyre jobban akadályozta, 2004-ben visszakerült eredeti helyére. Az emlékmű A tér központi részét, ahol a szobor áll, négy irányból kis lépcsősorokon lehet megközelíteni, amelyeket 2–2, összesen nyolc bronz jaguárszobor díszít. Az emlékmű talapzata négyzet alakú, egy oldala 6,2 méter hosszú, 11,75 méter magas, tömege eléri a 350 tonnát. Ezen áll Cuauhtémoc azték uralkodó 4,97 méter magas, 4,2 tonnás bronzszobra. A talapzat két oldalán két domborművet helyeztek el, az emlékművel szemben állva bal oldali Cuauhtémoc megkínzását ábrázolja (Gabriel Guerra alkotása), a jobb oldali a fogoly Cuauhtémoc találkozását Cortésszel (Miguel Noreña műve). Mindkét bronz domborművet és a főszobrot is Jesús Contreras öntötte. Szintén a talapzaton, annak közepétől kicsit lejjebb négy márványtáblát is elhelyeztek, amelyekre nagy betűkkel a négy oldalra négy nevet írtak fel: Cuitláhuac, Cacama, Tetlepanquetzal és Coanácoch; ők mindannyian Cuauhtémoc harcostársai voltak. A táblák feletti fülkékben a jaguár- és sasharcosok jellegzetes fegyvereit helyezték el. Az uralkodó szobra harci pózban áll. Jobb kezében nyilat, baljában pajzsot tart, fejét egy copilli nevű fejfedő védi és díszíti, míg mellén ichcahuipillit visel, vállán pedig tilmàtlija van átvetve. Képek Jegyzetek
Tenancingo

Tenancingo és un municipi a l'estat de Mèxic. Tenancingo de Degollado és la capital municipal i principal centre de població d'aquesta municipalitat. Aquest municipi és a la part nord-occidental de l'estat de Mèxic. Limita al nord amb els municipis de Calimaya i Capulhuac, al sud amb Tenancingo, a l'oest amb Almoloya de Alquisiras i a l'est amb Joquicingo. Referències Enllaços externs Portal de l'estat de Mèxic (castellà)
Tenancingo (État de Mexico)

Tenancingo est l'une des 125 municipalités de l'État de Mexico. En 2022, elle compte 104 677 habitants. Toponymie L'origine du mot « Tenantzinco » (te-nan-tzin-co) provient du nahuatl et se présente comme suit : le terme tenamitl perd son affixe itl et transforme le m en n, prenant le suffixe tzintli pour former Tenantzintli, qui signifie « petits murs ». L'affixe tli est ensuite modifié en co, qui signifie « lieu », interprétant ainsi tenan-tzin-co comme « lieu de la petite forteresse » ou « lieu du petit mur ». Pour perfectionner ce nom, l'orthographe tz est changée en c, puis, sous l'influence de l'espagnol, il est décidé de remplacer le c par un g, restructurant ainsi le mot en Tenancingo. Géographie Tenancingo est limitrophe d'autres localités, notamment les municipalités de Tenango del Valle et Joquicingo au nord, Zumpahuacán au sud, Malinalco à l'est et Villa Guerrero à l'ouest. Notes et références Liens externes Portail du Mexique
Tenancingo (Estado de México)

Tenancingo è uno dei 125 comuni dello Stato del Messico, il cui capoluogo è la località di Tenancingo de Degollado. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Tenancingo Collegamenti esterni (ES) Todos Los Municipios de México. (ES) Enciclopedia de los Municipios y Delegaciones de México (archiviato dall'url originale il 27 giugno 2019).
Општина Тенансинго (Мексико)

Тенансинго (шп. Tenancingo) општина је у Мексику у савезној држави Мексико. Општина се налази на надморској висини од 2031 м. Становништво Према подацима из 2010. у општини је живело 90946 становника. Хронологија Попис Види још Савезне државе Мексика Референце Спољашње везе Мексичка насеља Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (10. март 2018)
Tenancingo (kommun i delstaten Mexiko)

Tenancingo är en kommun i Mexiko. Den ligger i delstaten Mexiko, i den sydöstra delen av landet, 70 km sydväst om huvudstaden Mexico City. Antalet invånare är 90 946. Följande samhällen finns i Tenancingo: Tenancingo de Degollado Santa Ana Ixtlahuatzingo San José el Cuartel El Salitre La Trinidad San Miguel Tecomatlán San Martín Coapaxtongo La Ciénega Tepetzingo Colonia Emiliano Zapata Ejido de Tenancingo San José Tenería Colonia San Ramón San Gabriel Zepayautla San Simonito Acatzingo Tepalcatepec San Nicolás Tepoxtepec Chalchihuapan Pueblo Nuevo Tierra Blanca San José Chalmita Quetzalapa El Carmen San Juan Tetitlán Ejido de Tenería Rinconada de Atotonilco Ixpuichiapan San Antonio Agua Bendita Barrio Santa Teresa La Lagunilla La Compuerta La Mesita Ejido Ixpuchiapan Terrenate Santa Teresita Acatzingo Cruz Vidriada La Ocotalera Colonia Ejército del Trabajo Colonia Morelos Francisco Zarco Rinconada de Santa Teresa Colonia Valle de Guadalupe Gualupita Plan de Guadalupe Colonia Lázaro Cárdenas Ixpuchiapan Santa Cruz Xochiaca Källor
Zamora (Michoacán)

Zamora és un municipi de l'estat de Michoacán. Zamora és el cap de municipi i principal centre de població d'aquesta municipalitat. Aquest municipi és a la part sud de l'estat de Michoacán de Ocampo. Limita al nord amb els municipis de Cotija, al sud amb Zinapecuaro, a l'oest amb Santa Clara i a l'est amb Chavinda. Referències Vegeu també Bisbat de Zamora (Mèxic)
Zamora Municipality, Michoacán

Zamora Municipality is a municipality in Michoacán, Mexico. The seat is at Zamora, Michoacán. Municipalities of Zamora: -Ejidio Independencia La Labor -Guamuchil -La Estancia -Sauz de Magaña -Atacheo, a town where the entire municipality gathers to celebrate holidays, like Independence Day and religious holidays. Especially on 12 December, when they celebrate día de la Virgin de Guadalupe. Three police officers were killed and 10 people injured in a shoot-out in Zamora Municipality on May 26, 2019. References
Zamora (municipalité)

Zamora est une municipalité de l'État du Michoacán, au Mexique. En 2020, elle compte 204 860 habitants. Son chef-lieu est Zamora de Hidalgo. Toponymie La commune porte le nom de Zamora en hommage à la ville espagnole du même nom, car la plupart de ses premiers habitants d'origine hispanique venaient de cette province de Castille-et-León. Démographie Localités En 2020, la municipalité compte 78 localités. Notes et références Portail du Mexique