Taxco de Alarcón

Taxco de Alarcón (röviden: Taxco) egy város Mexikó Guerrero államának északi részén. 2010-ben lakossága meghaladta az 52 000 főt. Fontos turisztikai célpont, ugyanis egyike az ország Pueblo Mágico címet elnyert településeinek. Földrajz Fekvése A város Mexikó középső, Guerrero állam északi részén található egy hegyvidéki területen, aminek következtében utcái igen meredekek, hálózatuk szövevényes. Áthalad rajta a 95-ös főút, amely Mexikóvárost köti össze az óceán partján található Acapulco térségével. Éghajlat A város éghajlata egyenletesen meleg, de nem rendkívül forró, nyáron és ősz elején viszonylag csapadékos, máskor elég száraz. Minden hónapban mértek már legalább 31 °C-os hőséget, a rekord pedig elérte a 44 °C-ot is. Az átlagos hőmérsékletek a decemberi 20,3 és az áprilisi 24,0 fok között váltakoznak, fagy nem fordul elő. Az évi átlagosan 1215 mm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen: a májustól októberig tartó 6 hónapos időszak alatt hull az éves mennyiség több mint 90%-a. Népesség A település népessége a közelmúltban szinte folyamatosan növekedett: Története Nevének első része a navatl nyelvből ered, de jelentését többféleképpen magyarázzák. A legelterjedtebb nézet szerint a tlacht (labdajáték) és a co helynévképző összetételéből ered, de vannak, akik szerint a tatzco szó keresendő a háttérben, aminek jelentése „ahol a víz apja van”. Az Alarcón utótagot híres szülötte, Juan Ruiz de Alarcón drámaíró tiszteletére vette fel. A spanyolok megérkezése előtti indián település a mai várostól mintegy 10 km-re délre volt található, ez ma Taxco Viejo („öreg Taxco”) néven ismeretes. A mai Taxco helyét régen Tetelcingónak nevezték, ami navatlul annyit tesz: „kis hegycsúcs”. Az Azték Birodalom idején a régi Taxcóban működött a mai Guerrero állam területén elhelyezkedő 7 adófizető tartomány egyikének a székhelye, amit egy kinevezett kormányzó irányított. A Mendoza kódex szerint adóként mézet, edényeket, füstölőket és ruhákat fizettek. A spanyol hódítók gazdag bányákat működtettek a környező hegyekben, ezáltal a település gyors fejlődésnek indult. 1742-ben Európából Taxcóba érkezett José de la Borda bányászvállalkozó, aki a Pedregal, a Coyote, a San Ignacio és a Cerro Perdido nevű bányák kitermeléséből meggazdagodott. Neki köszönhető többek között a ma is látható Szent Piroska-templom és a Borda-ház felépülése. A mexikói függetlenségi háború során, 1815. november 28-án José María Morelos rendelkezései alapján Hermenegildo Galeana csapatai elfoglalták a várost. Később itt került sor a függetlenség kivívásának legfontosabb dokumentuma, az Iguala-terv szövegének megszerkesztésére is. Az önálló Taxco község 1850-ben jött létre. 1858-ban Miguel Miramón Juan Vicarióra bízott egy brigádot, amelynek déli területek elfoglalása volt a célja. Ezen brigád élén Vicario február 18-án Taxcóba is bevonult. 1865. október 28-án Porfirio Díaz kerítette hatalmába a várost, a forradalom során pedig, 1911. április 24-én Jesús Morán és Margarito Giles. 1916-ban a város a carranzisták kezén volt. Turizmus, látnivalók Taxco igen fontos turisztikai központ, mivel egyrészt rengeteg látnivalója van, másrészt közel fekszik a fővároshoz. Belvárosában számos régi épület látható. Ilyen Juan Ruiz de Alarcón szülőháza, a Szent Mihály-templom, a Szent Bernardin-templom (ahol egy ideig Agustín de Iturbide lakott, miközben véglegesítette a később Acatempani ölelés néven ismertté vált esemény terveit), a Humboldt-ház, a Figueroa-ház, a csurrigereszk stílusú Szent Piroska-templom és a Borda-ház (utóbbi kettőt José de la Borda építtette a 18. század közepén). A településen mellszobrot állítottak nem csak Alarcónnak és De la Bordának, hanem William Spratlingnak is. A város fölé magasodó Atachi hegyen avatták fel 2002-ben az egyik legfontosabb turistalátványosságot, a talapzatával együtt 10 méter magas Jézus-szobrot, az úgynevezett Taxcói Krisztust. Mellőle jó kilátás nyílik a városra. Taxco legjelentősebb rendezvényei az ősz végén-tél elején tartott Nemzetközi Ezüstfesztivál és a januárban tartott, állatok megszentelésével egybekötött Szent Piroska-fesztivál. Képek Jegyzetek