Spomenik Krištofu Kolumbu, Ciudad de Mexico

Spomenik Krištofu Kolumbu (Monumento a Colón) je kip francoskega kiparja Charlesa Cordierja, ki je bil prvič posvečen leta 1877. Prvotno je stal na glavnem prometnem krožišču ob Paseo de la Reforma v Ciudad de Mexico in je bil 10. oktobra 2020 odstranjen pred protesti. Po mesecih razprav je mestna vlada napovedala, da bosta spomenika Glorieta de las mujeres que luchan in Mlada ženska iz Amajaca sočasno stala na krožišču, medtem ko bo skulptura Kolumba preseljena v Narodni muzej podkraljevstva v Tepotzotlánu. Opis Na podstavku spomenika sta bila dva bas reliefa, eden je prikazoval prihod Krištofa Kolumba v Novi svet, drugi pa gradnjo cerkve. Na vogalih podstavka so bili kipi menihov, upodobljeni v sedečem položaju, za katere pravijo, da so pomembni za zgodnjo zgodovino Mehike, vključno s frančiškanom Pedrom de Gantejem, prvim, ki je evangeliziral avtohtono prebivalstvo Mehike in dominikancem Bartoloméjem de las Casasom; ter Antoniom de Marcheno in Diegom de Dezo, ki sta pomagala Kolumbu v Španiji. Kot pri »skoraj vseh [Kolumbovih] spomenikih, ki so dar ali navdih Evropejcev ali Evropejcev mešanega porekla, vsebujejo nekaj omembe religije«. V Mehiki, kjer sta antiklerikalizem in zatiranje moči katoliške cerkve v času liberalne reforme 19. stoletja Mehiko zapletla v državljansko vojno in tujo intervencijo, je kombinacija verske ikonografije in simbolnega utelešenja evropskega osvajanja in prevlade v Kolumbovem kipu postala tarča protestnikov. Neki učenjak meni, da je Kolumb »upodobljen kot osvajalec ali celo čarovnik, saj s globusa, ki ga drži, odtrga tančico«. Zgodovina Kip je bil del načrta za okrasitev glavne prometnice s kipi oseb zgodovinskega pomena za Mehiko. Delo je bilo darilo prestolnici podjetnika Antonia Escandóna, člana bogate, konservativne mehiške družine, ki je podpiral cesarja Maksimilijana in zgradil železnico Ciudad de Mexico-Veracruz s pomočjo francoskih naložb in britanskih inženirjev. Železnica je povezovala glavno mesto v notranjosti z glavnim pristaniščem na vzhodni obali. Escandón se je »odločil, da bo obdobje železnice v Mehiki obeležil s spomenikom, posvečenim enako epohalnemu dogodku, odkritju novega sveta«. Leta 1873 je Escandón naročil francoskemu kiparju Charlesu Cordierju, naj oblikuje in izdela kip, ki je bil poslan v Mehiko na postavitev. Kip je bil odkrit skoraj takoj po tem, ko je liberalni general Porfirio Díaz leta 1876 prevzel predsedniški položaj. Cordierjev kip je bil opisan kot konstrukcija spomenika, »ki ga je mehiški industrialec manipuliral za večje gospodarske vezi s tujimi vlagatelji«. Prvotno naj bi bil postavljen pred železniško postajo Buenavista v Ciudad de Mexico. Kip je bil že naročen in izdelan v Franciji, v Veracruz pa je prispel leta 1875. Postavljen je bil leta 1877 pod nadzorom mehiškega inženirja Eleuteria Méndesa. 12. oktobra 1992 je bila ob 500. obletnici Kolumbovega odkritja Amerike v različnih mehiških mestih organizirana vrsta protestov. V Ciudad de Mexicu je bil spomenik po protestu, ki so ga vodile avtohtone skupine, sindikati in punkovski kolektivi, uničen. Protestniki so poskušali podreti Kolumbov kip tako, da so ga pritrdili na avtobus javnega prevoza Ruta 100, vendar je poskus preprečil grenadirski korpus policije. Na kasnejših demonstracijah je bil spomenik zaščiten na različne načine, da bi preprečili podrtje Kolumbovega kipa. Odstranitev in premestitev Pred in med protesti proti Georgeu Floydu so protirasistični protestniki začeli napadati in odstranjevati kipe osebnosti, povezanih s kolonializmom in suženjstvom. Kontroverzen zgodovinski ugled Krištofa Kolumba je protestnike privedel do tega, da so podrli številne njegove kipe, postavljene po vsej Ameriki. V Ciudad de Mexico so bile 12. oktobra 2020 sklicane demonstracije za podrtje Kolumbovega kipa. 10. oktobra 2020 je mestna vlada odstranila kip La Reforme s spomenika zaradi predhodno načrtovane obnove, ki jo je izvedel Nacionalni inštitut za antropologijo in zgodovino. Demonstracije so se namesto tega preselile k spomeniku v Buenavisti. Mestna vlada je sporočila, da bo premestitev ali odstranitev skulptur spomenika določena po krogu razprav, ki naj bi potekale leta 2021 v okviru obeležitve 500. obletnice padca Tenochtitlana. 5. septembra 2021 je mesto sporočilo, da spomenik ne bo vrnjen na avenijo Reforma, temveč bo premeščen v Parque América v Polanco. Namesto tega naj bi na tem mestu postavili Tlalli, kip ženske iz olmeške civilizacije, ki ga je ustvaril kipar Pedro Reyes. Do 14. septembra je bil Reyes po peticiji, ki jo je županu podpisalo »več kot 350 ljudi iz sveta kulture ... proti Reyesovi udeležbi v projektu«, označen za 'nedopustnega' kot umetnico. Županja Claudia Sheinbaum je napovedala, da bo odbor odločil o nadomestnem umetniku. 25. septembra 2021 so različne feministične skupine in družine žrtev postavile antispomenik in jo simbolično preimenovale v Glorieta de las mujeres que luchan, ki jo v glavnem krasi skulptura Antimonumenta Vivas Nos Queremos. 12. oktobra je Sheinbaumova predlagala povečano kopijo Mlade ženske iz Amajaca, ki bi nadomestila Kolumbov kip. Kolumbov kip naj bi bil prestavljen v drugi polovici leta 2022. Zaradi pomanjkanja soglasja o tem, kateri kip bo nadomestil Kolumba, so leta 2022 potekale razprave. Do leta 2023 je mestna vlada napovedala, da bo Kolumbov kip preseljen v Narodni muzej podkraljestva v Tepotzotlánu v Mehiki, medtem ko bosta kipa Antimonumenta Vivas Nos Queremos in Mlada ženska iz Amajaca sočasno stala na krožišču. Od oktobra 2024 je kip shranjen v skladišču. Leta 2025 je predsednica Sheinbaum izjavila, da je Kolumbov spomenik že postavljen, vendar ni navedla njegove lokacije. Sklici Zunanje povezave