NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Chichén Itzá

Chichén Itzá was een van de belangrijkste steden van de Maya's, en hier bevindt zich de piramide van Kukulcán. Het is gelegen ten westen van Vallodolid op het schiereiland Yucatán in Mexico. Het staat op de werelderfgoedlijst van UNESCO. De stad lag in het noorden van de Mexicaanse staat Yucatán en werd pas laat in de geschiedenis van de Maya's belangrijk in de 10e eeuw. Volgens de legendes werd de stad in 987 gesticht door Topiltzin Ce Acatl Quetzalcoatl, de legendarische koning van Tula (Tollan), maar vermoedelijk is de stad al ouder en werd hij in 987 veroverd door Topiltzin. Hij zou in Tula zijn onttroond door zijn slechte broer Tezcatlipoca en naar het oosten zijn getrokken, volgens een van de legendes over zee naar Yucatán. Volgens Yucateekse documenten uit de koloniale tijd kwam Kukulcán (slang-Quetzal of 'gevederde slang') naar Chichen Itza en nam hij zijn grote kennis van met name de kunsten en geneeskunst mee. Hij introduceerde verder de cultuur van Tula. De 'indringers' in Chichen Itza waren waarschijnlijk verdreven Tolteken uit Tula. In deze tijd eindigde de Klassieke Tijd van de Maya en veel van de steden van het zuiden kwamen leeg te staan. Het oude ahauschap had afgedaan. In Chichén Itzá werd daarom een andere staatsinrichting gehanteerd die meer op collectief leiderschap neerkwam. Bovendien stond de staat meer open voor het burgerschap van mensen uit andere streken die veroverd werden en zo werd Chichén Itzá het centrum van een groter rijk dan de Maya's tot dusver gekend hadden. Vanaf eind 10e eeuw was Chichen Itza de belangrijkste stad van Yucatán. De architectuur combineert elementen van de klassieke periode van de Maya's, de Puuc-stijl en nieuwe Tolteekse invloed. Chichén Itzá ligt niet ver van de rand van de oude krater van Chicxulub. Van deze beroemde krater, die gevormd is door de inslag die waarschijnlijk een eind maakte aan de dinosauriërs is aan het oppervlak niet veel te zien, behalve de cenotes, de ondergrondse poelen die in het klovenstelsel van de krater gevormd zijn. Cenote is een Spaanse verbastering van het Yucateekse dzonot, gebruikt voor ronde, natuurlijke bronnen, ontstaan door de oplossing van kalksteen. Chichén Itzá bestaat onder andere uit: Nonnenklooster Tempel van de tafels El Caracol Het rode huis Cenote Graftombe van de hogepriester Markt Patio van duizend kolommen Tempel van de krijgers El Castillo Platform van Venus Adelaarsplatform Tzompantli Grote Balspelbaan Tempel van de jaguars Heilige cenote Zeven wereldwonderen Op 7 juli 2007 werd Chichén Itzá tot een van de New7Wonders of the World gekozen. Chichén Itzá moest het opnemen tegen andere bekende monumenten, zoals de Chinese Muur en De Eiffeltoren. Literatuur Longhena, M. (1998), Het Oude Mexico, Nederlandse vertaling, Zuid Boekprodukties, Lisse, p.190-203, ISBN 906248977X Externe links Chichén Itzá Chichén Itzá (gearchiveerd op archive.org) Chichen Itza 360 Tour of Ruins Repetition Pitch (Frans A. Bilsen)
Долна Калифорния

Долна Калифорния (на испански: Baja California, Баха Калифорния) е най-северният щат на Мексико. Понякога се нарича неофициално Северна Долна Калифорния (Baja California Norte), за да се разграничи от полуострова Долна Калифорния, в чиято северна половина е разположен и щатът. Южна Долна Калифорния е отделен щат, разположен в южната половина на полуострова. Населението на Долна Калифорния е 3 315 766 души (2015), а столицата е Мексикали. География Долна Калифорния се разпростира на север до Границата между САЩ и Мексико, където граничи с американския щат Калифорния. Административно деление Градове Енсенада Мексикали (столицата на щата) Плаяс Росарито Сан Фелипе Текате Тихуана (най-населеният град в щата) Население 2 844 469 (2005) Расов състав: 40 % – бели 36 % – метиси 15% – индианци 9 % – азиатци 1 % – чернокожи Източници Външни препратки ((en)) Щатско правителство Архив на оригинала от 2006-10-11 в Wayback Machine. ((es)) Щатско правителство
Baixa Califòrnia

Baixa Califòrnia (Baja California, en castellà) és un dels 31 estats que conformen Mèxic. Està localitzat a l'extrem nord-oest del país, i a la meitat del nord de la península homònima. A causa de l'antic nom del territori (Territorio Norte de Baja California), l'estat és anomenat incorrectament Baja California Norte (Nord). L'estat limita al nord amb els Estats Units; a l'oest, amb l'oceà Pacífic; a l'est, amb Sonora i la mar de Cortés (també anomenat golf de Califòrnia); i al sud, amb Baja California Sur. L'estat té una població de 2,7 milions d'habitants, i prop del 75 % viu en les ciutats frontereres de Mexicali i Tijuana. L'estat està dividit en cinc municipis. Administració L'estat es reparteix en cinc municipis: Ensenada, Mexicali, Tecate, Tijuana i Playas de Rosarito. Clima En l'estat de Baixa Califòrnia hi ha una diversitat de climes i vegetació. Al nord-oest el clima és clima mediterrani i clima desèrtic, al sud. A la serralada central el clima és temperat d'alta muntanya, hi ha una abundància de boscos i les nevades són freqüents en temporada hivernal. Flora i fauna Una de les espècies més característiques és Pachycereus pringlei, endèmica Baixa Califòrnia Sud, Baixa Califòrnia i Sonora, a Mèxic. Història Durant l'època colonial, es va formar la colònia espanyola de "Califòrnia", com a part de l'administració de la Nova Espanya. El 1804 es va dividir en l'Alta Califòrnia (l'estat actual nord-americà de Califòrnia) i la Baixa Califòrnia, separant així les missions franciscanes (al nord) de les dominiques (al sud). Amb la independència de Mèxic aquestes dues colònies es van integrar a la federació com a "territoris". Després de la Guerra Estats Units-Mèxic, l'Alta Califòrnia es va annexar a aquest últim país. El 1850, la "Baixa Califòrnia" es va dividir en dos territoris mexicans: Baja California (Baixa Califòrnia) i Baja California Sur (Baixa Califòrnia Sud). El 1952 el territori de Baja California va rebre l'estatus d'estat de la federació mexicana, el número 29. A partir d'aleshores, l'estat va experimentar un creixement demogràfic i econòmic sorprenent, sobretot a l'àrea fronterera del nord, ja que el sud de l'estat és molt desèrtic. El 1989 Baja California es va convertir en el primer estat governat per un partit d'oposició des de la Revolució Mexicana. Vegeu també Reserva de la Biosfera del Pinacate i el Gran Desert d'Altar. Camino Real (Califòrnia) Nicolás de Cardona Tomás de Cardona Tijuana Ensenada Rosarito San Quintín Cataviña Enllaços externs http://www.bajacalifornia.gob.mx/ http://www.descubrebajacalifornia.com/ http://www.inegi.org.mx/sistemas/mexicocifras/default.aspx http://www.loyola.tij.uia.mx/ebooks/historia_baja/%5B7%5D%20%20Origen%20de%20la%20palabra%20California.%20III.pdf Arxivat 2013-05-01 a Wayback Machine. Referències
Baja California

Baja California, oficiálně Estado Libre y Soberano de Baja California (do češtiny volně přeloženo jako Svobodný a suverénní stát Dolní Kalifornie) je jeden ze 31 států, které spolu s hlavním městem Ciudad de México tvoří federativní republiku Mexiko. Je to nejsevernější a nejzápadnější z těchto států. Má rozlohu 71 450 km², což je 3,60 % rozlohy Mexika. Na západě od něho se rozléhá Tichý oceán, na východě Sonora, americký stát Arizona a Kalifornský záliv, na jihu Baja California Sur a na severu americký stát Kalifornie. K Baja California patří i několik mexických ostrovů – např. Ángel de la Guarda, Cedros, Guadalupe či Montague. Stát má 3 154 174 obyvatel (podle sčítání lidu roku 2010), což je mnohem více než řídce obydlený Baja California Sur na jihu a zhruba stejně jako San Diego County na severu. Přes 75 % lidí žije v hlavním městě Mexicali, Ensenadě nebo Tijuaně. Mezi další důležitá města patří San Felipe, Playas de Rosarito a Tecate. Obyvatelé jsou hlavně mestici, většinou imigranti z jiných států Mexika, a nebo stejně jako ve většině severních mexických státech Mexičané evropského původu. Také tam žije velká menšina Východoasiatů a kvůli malé vzdálenosti od San Diega a levnějšímu bydlení i značná část imigrantů ze Spojených států. Paleontologie Na území tohoto státu se nacházejí sedimentární výchozy několika geologických souvrství, např. souvrství La Bocana Roja, ve kterých byly objeveny fosilie dinosaurů (např. druh Labocania anomala). Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Baja California na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Baja California na Wikimedia Commons
Baja California

Baja California ligger på den Californiske Halvø og er en stat i det vestlige Mexico på nordenden af halvøen, ofte med tilføjelsen Norte for at undgå forvekslinger med det mexicanske navn for halvøen, som også er Baja California. Mod nord grænser staten op til USA, mod vest til Stillehavet, mod øst til Sonora og Cortezhavet, og mod syd til Baja California Sur. Staten havde i 2001 et anslået indbyggertal på 2,6 millioner, langt flere end i Baja California Sur. Mere end 75 procent af indbyggerne bor i byerne statens hovedstad Mexicali, og Tijuana. Historieuddrag 1690'erne-1700'erne: Spanierne bosætter sig i Californien. 1804: Den spanske koloni Californien opdeles i Alta ("høj") og Baja ("lav") California, på det sted hvor franciskaner-missionerne i nord møder dominikaner-missionerne i syd. I 1850, efter Alta California er blevet annekteret af USA som staten Californien, bliver Baja California yderligere opdelt i et nordligt og et sydligt territorium. 1952: Det nordlige territorium Baja California bliver Mexicos 29. stat, Baja California. 1974: Det sydlige territorium Baja California bliver den 31. stat, Baja California Sur. Kommuner Baja California er opdelt i fem kommuner: Ensenada, Mexicali, Playas de Rosarito, Tecate, og Tijuana. Referencer Ekstern henvisning Baja Californias regeringhjemmeside (på spansk og delvist på engelsk)
Baja California Norte

Baja California jedna je od 31 saveznih država Meksika, smještena na sjeverozapadu države, i zauzima sjevernu polovicu poluotoka Baja California. Graniči sa saveznom državom Baja California Sur koja se nalazi na južnoj polovici poluotoka. Na istoku je oplakuje Mar de Cortés, a na zapadu Tihi ocean, a na sjeveru je američka savezna država Kalifornija. Glavni grad savezne države je Mexicali u kojem živi znatan dio stanovništva države (689 775, 2010.). Država se prostire na 69.921 km², što je ukupno 3,57% od ukupne površine Meksika, a u njoj živi 3.122.408 ljudi (2009.); 3 302 966 (2012.) Najveći grad države je Tijuana s 1 300 983 stanovnika (2010). Stanovništvo Indijanci Na području Baje Californije, živjelo je ili još živi više nomadskih lovačko-sakupljačkih indijanskih skupina koje pripadaju jezičnom rodu Yuman, poimence to su: Akwa’ala ili Paipai, Diegueño ili Kumeyaay, Kiliwi ili Kiliwa, Cocopa ili Cucapa, i samostalna skupina Seri. Općine Ensenada Mexicali Playas de Rosarito Tecate Tijuana
Alsó-Kalifornia

Alsó-Kalifornia (spanyolul Baja California) Mexikó legészakibb és legnyugatibb tagállama. Fekvése Északon az Amerikai Egyesült Államok, nyugaton a Csendes-óceán, délen Déli-Alsó-Kalifornia állam, keleten a Kaliforniai-öböl és Sonora állam határolja. Nagyobb városai Mexicali (főváros) Ensenada Tijuana Népesség Ahogy egész Mexikóban, a népesség növekedése ebben az államban is gyors, sőt, itt az országos átlagot is meghaladja: 1990 és 2010 között majdnem 2-szeresére nőtt a lakosság. A növekedést szemlélteti az alábbi táblázat: Jegyzetek
Bassa California

La Bassa California (in spagnolo Baja California) è uno Stato federato del Messico. Geografia È situato all'estremo nord-ovest del Paese nella parte settentrionale della penisola omonima. Con una superficie di circa 70 000 km², rappresenta il 3,57% dell'intero territorio della federazione messicana. È bagnato a ovest dall'Oceano Pacifico, a est dal mare di Cortés, mentre confina a est con lo Stato di Sonora e a sud con quello della Bassa California del Sud. Confina anche con gli Stati statunitensi di California e Arizona. Il clima varia da mediterraneo ad arido. La sua capitale è Mexicali, mentre Tijuana è la sua città più popolosa, situata alla frontiera con gli Stati Uniti; altre città importanti sono: Ensenada, San Felipe, Playas de Rosarito e Tecate. Lo Stato conta 3 315 766 abitanti. Economia L'economia della Baja California è fortemente focalizzata sulla produzione orientata all'esportazione senza tariffe doganali (esentasse). Molti messicani si sono trasferiti in Baja California dagli altri Stati, per una migliore qualità della vita ed il numero di posti di lavoro, più pagati rispetto al resto del Messico ed alla media dell'America Latina. Società Evoluzione demografica Abitanti censiti (in migliaia) Governo Il governatore, eletto nel 2019, è Jaime Bonilla Valdez di Morena Suddivisioni amministrative Lo Stato di Bassa California è suddiviso in sei comuni (Municipalidades): Ensenada, Mexicali, Tecate, Tijuana, Playas de Rosarito e San Quintín. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Bassa California Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Bassa California Collegamenti esterni Sito ufficiale, su bajacalifornia.gob.mx. (EN) Baja California, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (EN) Bassa California, su Mindat.org. (EN) Bassa California, su Comic Vine, Fandom.
Baja California (staat)

Baja California (Nederlands: Neder-Californië) is een staat van Mexico. De staat ligt op het noordelijk deel van het schiereiland Neder-Californië. Als enige Mexicaanse staat ligt Baja California in de tijdzone UTC−8. De staat grenst in het noordoosten aan Sonora, in het noorden aan de Amerikaanse staten Californië en Arizona, en in het zuiden aan Baja California Sur. Ten westen van de staat ligt de Grote Oceaan, ten oosten de Golf van Californië. Baja California heeft een oppervlakte van 69.921 km² en heeft 3.769.020 inwoners (2020). De hoofdstad van de staat is Mexicali, maar de grootste stad is Tijuana. Andere steden zijn Ensenada, Tecate en Playas de Rosarito. Geografie Baja California is overwegend woestijnachtig, het noordoostelijk deel valt onder de Sonorawoestijn en het midden en zuiden onder de Sebastián Vizcaínowoestijn. De verschillende massieven van het Peninsulair Gebergte doorsnijden de staat in de lengterichting, van noord naar zuid zijn dat de Sierra de Juárez, de Sierra de San Pedro Mártir, de Sierra de la Asamblea en de Sierra de Mulegé. De Pico del Diablo in de Sierra de San Pedro Mártir is met 3078 meter het hoogste punt van de staat. Eilanden die onder Baja California vallen zijn Ángel de la Guardia en San Lorenzo in de Golf van Californië en Cedros en het afgelegen Guadalupe in de Grote Oceaan. De eilanden in de Golf van Californië vallen onder de eilanden en beschermde gebieden in de Golf van Californië en zijn opgenomen in de werelderfgoedlijst van de UNESCO. Bevolking Volgens de census van 2020 had de staat 3.769.020 inwoners. Het aandeel indianen daarvan is een van de laagste in Mexico, slechts 1,2%, en het grootste deel van de indiaanse bevolking zijn immigranten uit het zuiden van Mexico; voornamelijk Zapoteken, Mixteken en Nahua. Indiaanse volkeren die inheems zijn in Neder-Californië zijn Kiliwa, Cochimí, Kumiai, Cucapá en Paipai, maar geen van deze groepen heeft meer dan enkele honderden leden. De helft van de bevolking van Baja California bestaat uit Mexicanen die vanuit andere delen van Mexico naar de staat geëmigreerd zijn. Veel migranten gebruiken Baja California als tussenstop op weg naar de Verenigde Staten terwijl de staat ook voor een grote groep het einddoel is. Vanwege deze immigratie heeft Baja California in de 20e eeuw een sterkere bevolkingsgroei doorgemaakt dan elke andere Mexicaanse staat. Naast binnenlandse migranten wonen in Baja California relatief veel buitenlandse migranten; vanwege zijn ligging aan de Grote Oceaan zijn dit voornamelijk Chinezen, maar ook veel Amerikanen, Libanezen, Russen en Duitsers. Het overgrote deel van de bevolking leeft geconcentreerd in de grote steden in het noorden van de staat. De belangrijkste bron van inkomsten is de industrie, waaraan de maquiladoras een belangrijke bijdrage leveren. Geschiedenis Baja California werd in 1952 tot staat verheven. In 1974 scheidde het zuidelijke deel van de staat zich af, en werd als Baja California Sur de 31e deelstaat van Mexico. Gemeenten Baja California bestaat uit zeven gemeenten, zie Lijst van gemeenten van Baja California. Zie ook Aardbeving Baja California 2010
Baixa Califórnia

A Baixa Califórnia (em castelhano: Baja California) é o estado mais setentrional do México. Faz fronteira ao norte com o estado estadunidense de Califórnia, ao leste com o estado mexicano de Sonora e com o Mar de Cortez, ao sul com o estado mexicano de Baja California Sur, e a oeste com o Oceano Pacífico. Sua área é de 69 921 km², e sua população é de 3 769 020 habitantes em 2020. A capital do estado é a cidade de Mexicali. Municípios Ensenada Mexicali Tecate Tijuana Playas de Rosarito San Quintín Religião 2010 Religião 2020 Referências
Baja California

Baja California este unul din cele 31 de state federale ale Mexicului. Capitala statului este orașul Mexicali, dar cel mai mare oraș al statului este Tijuana, aflat în nord, la granița cu SUA. Statul ocupă ceva mai puțin din jumătatea nordică a Peninsulei Baja California, a cărei jumătate sudică este ocupată de statul mult mai slab populat Baja California Sur. Ambele state sunt despărțite de Mexicul continental prin apele Golfului California. În 1930 "Teritoriul Baja California", aflat sub administrare federală mexicană, este divizat în două, în "Teritoriul Baja California de Nord" și "Teritoriul Baja California de Sud". În 1952 Teritoriul Nord primește statut de stat federal, devenind cel de-al 29-lea stat al țării, sub numele de "Baja California". Teritoriul Sud, aflat sub paralela 28° N, îl urmează mai târziu, în 1972, devenind cel de-al 31-lea stat al Mexicului, sub numele de "Baja California Sur". Legături externe Situl statului, în spaniolă
Доња Калифорнија

Доња Калифорнија (шп. Estado de Baja California), држава је Мексика. Налази се на крајњем северозападу земље, на обали Тихог океана и Залива Калифорнија. Има површину од 71.576 km² и око 2,8 милиона становника. На северу се граничи са државама САД Калифорнијом и Аризоном, на североистоку са мексичком државом Сонора, а на југу са Јужном Доњом Калифорнијом. Главни град државе је Мексикали, док је највећи град државе Тихуана. Оба се налазе на северу уз америчку границу. Остатак државе је веома слабо насељен. Држава је основана 1952.
Baja California

Baja California är en av Mexikos delstater och ligger i den nordvästra delen av landet. Den utgör den norra halvan av halvön Baja California och gränsar till USA i norr, Stilla havet i väster, delstaten Baja California Sur i söder samt Californiaviken och delstaten Sonora i öster. Folkmängden uppgår till cirka 3,4 miljoner invånare. Administrativ huvudort är Mexicali men den största staden är Tijuana. Till delstaten hör även Guadalupeön, som är belägen cirka 280 kilometer väster om fastlandet. Administrativ indelning Delstaten är indelad i fem kommuner: Ensenada Mexicali Playas de Rosarito Tecate Tijuana Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Baja California.
Galerías Guadalajara

Galerías Guadalajara is a fashion mall in Zapopan, located in the metropolitan area of Guadalajara in the Mexican State of Jalisco, opened to the public in November 2003. The project was designed by Grupo Link, and was built on the abandoned construction site of a shopping center that could never be completed and that was going to be called Plaza Hemisferia. This fashion mall has an area of 160,000 m2 which contains 220 commercial premises divided into three floors, whose anchor stores are Liverpool, Sears, Sanborns and Cinépolis, and subanchors such as H&M, C&A, Zara, Pull&Bear and Bershka in addition to including Walmart, Sam's Club, Suburbia and Vips as additional stores, since these have mutual connection with the Galerías Guadalajara shopping center through two parking lots. See also List of shopping malls in Mexico References
Galerías Guadalajara

Galerías Guadalajara es un centro comercial ubicado en la ciudad mexicana de Zapopan, Jalisco, dentro del área conurbada de Guadalajara.El proyecto fue diseñado por Grupo Link[1], y fue construido sobre la obra negra abandonada de un centro comercial que nunca pudo ser completado y que iba a llamarse Plaza Hemisferia.​ El centro comercial es uno de los más grandes y exclusivos en el occidente del país.[cita requerida] Cuenta con 220 locales comerciales y una superficie de 160.000 m². Galerías también cuenta con un espacio dedicado al arte, en la que distinguidos expositores como: Juan Soriano, Rufino Tamayo, José Fors, entre otros han mostrado sus obras. El centro comercial abrió sus puertas en noviembre de 2003, siendo en ese momento un centro comercial innovador por su amplitud, exclusividad y por ser uno de los primeros centros comerciales de la ciudad totalmente techado. Referencias
Hospital 20 de Noviembre metro station

Hospital 20 de Noviembre is a station on Line 12 of the Mexico City Metro. The station is located between Insurgentes Sur and Zapata. It was opened on 30 October 2012 as part of the first stretch of Line 12 between Mixcoac and Tláhuac. General information The station is located south of the city center, at the intersection between Eje 7 Sur Félix Cuevas and Avenida Coyoacán. It is built underground. The name of the station originates from the nearby hospital, and the station's icon depicts the hospital's distinctive roof structure. Hospital 20 de Noviembre serves Colonia Del Valle Sur neighborhood. According to the earlier Line 12 project, this station's planned name was Del Valle. Ridership Gallery Notes References External links Media related to Estación Hospital 20 de Noviembre (Metro de México) at Wikimedia Commons
Hospital 20 de Noviembre (estación)

Hospital 20 de Noviembre es una de las estaciones que forman parte del Metro de la Ciudad de México, perteneciente a la Línea 12. Se ubica al sur de la Ciudad de México, en la alcaldía Benito Juárez. Información general El nombre hace alusión al Hospital "20 de Noviembre" del ISSSTE, que se halla en la acera norte de la avenida Félix Cuevas, frente a la estación. El ícono muestra la cubierta del hospital, a base de tridilosa. Incidencias La estación permaneció cerrada desde el 4 de mayo de 2021 hasta el 15 de enero de 2023 por seguridad, debido a un desplome que ocurrió en la interestación Tezonco-Olivos con dirección a Tláhuac y que dejara un saldo de 27 fallecidos y 80 heridos.​ Afluencia La siguiente tabla presenta la afluencia de la estación en el año 2014, organizados en días laborales, fines de semana y días festivos.​ La siguiente tabla muestra la afluencia de la estación en los últimos 10 años: Conectividad Salidas Norponiente: Eje 7 Sur Av. Félix Cuevas y Eje 3 Poniente Av. Coyoacán, Col. del Valle. Surponiente: Eje 7 Sur Av. Félix Cuevas y Eje 3 Poniente Av. Coyoacán, Col. U.H. Presidente Miguel Alemán. Nororiente: Eje 7 Sur Av. Félix Cuevas y Eje 3 Poniente Av. Coyoacán, Col. del Valle Suroriente: Eje 7 Sur Av. Félix Cuevas y Eje 3 Poniente Av. Coyoacán, Col. U.H. Presidente Miguel Alemán. Conexiones Servicio de Transportes Eléctricos de la Ciudad de México Línea 3 del Trolebús de la Ciudad de México (Mixcoac / Mueso de Transportes Eléctricos): Hospital 20 de Noviembre. Corredores Concesionados Corredor 6: Eje 8-Iztapalapa (COVISUR) (Barranca del Muerto / Ermita). Sitios de interés Hospital "20 de Noviembre" Véase también Línea 12 del Metro de la Ciudad de México Referencias