Greifswald

Greifswald (německá výslovnost: IPA: [ˈɡʁaɪ̯fsˌvalt], poslech) je historické německé hanzovní město v Meklenbursku-Předním Pomořansku s asi 60 tisíci obyvateli. Na zdejší univerzitě, založené roku 1456, studuje přes 12 tisíc studentů. V blízkosti města jsou zříceniny kláštera a přírodní rezervace Eldena a jaderná elektrárna Greifswald, uzavřená roku 1990. Poloha Greifswald leží v ploché, nízko položené krajině blízko ústí řeky Ryck do Baltského moře, zhruba uprostřed mezi ostrovy Rujana a Usedom. Historie Greifswald vznikl jako osada blízkého kláštera Eldena, který zde provozoval těžbu mořské soli odpařováním, a roku 1250 získal od pomořanského hraběte Wartislava III. městská práva. Brzy nato se stal svobodným přístavem, postavil hradby i hlavní městský kostel sv. Mikuláše (1263) a roku 1278 se poprvé připomíná jako člen Hanzy. Roku 1456 byla založena univerzita a roku 1531 přišla do města reformace. Za třicetileté války město velmi utrpělo: 1626 je dobyl a vyplenil Albrecht z Valdštejna, ve městě řádil mor a roku 1631 je dobyl švédský král Gustav Adolf II. Švédové potom městu vládli až do roku 1815, město však trpělo válkami a teprve 1747 se podařilo po sto letech obnovit provoz univerzity. Od roku 1815 patřil Greifswald s celým Pomořanskem Prusku a od roku 1863 má železniční spojení. V roce 1856 a 1927 došlo k dalšímu rozšíření univerzity, která se stala centrem městského života. Za války zde byl velký zajatecký tábor. V roce 1945 se město bez boje vzdalo Rudé armádě, jedním z vyjednávačů o předání města byl Rudof Petershagen. Proto nebyl Greifswald zničen leteckými nálety jako sousední města Anklam a Demmin. V poválečném období NDR historická část města silně chátrala a asi polovina byla stržena a nahrazena panelovou výstavbou. Po roce 1990 došlo k rozsáhlé obnově náměstí a jeho okolí. Doprava a hospodářství Greifswald leží na železniční trati Berlín – Stralsund a začíná zde trať, která vede přes ostrov Usedom do polského Svinoústí. Město má přístav a okolo města prochází dálnice A 20. Chráněná část Baltského moře mezi ostrovy Rujana a Usedom (Greifswalder Bodden) je oblíbena jachtaři a výroba jachet a plachetnic je – vedle univerzity – největším zaměstnavatelem ve městě. Greifswaldské muzeum provádí také restaurování historických lodí. Školství a kultura Univerzita E. M. Arndta, původně hlavně teologické učiliště, má dnes přes 12 tisíc studentů (čtyřikrát víc než roku 1991) a řadu vědeckých ústavů, zaměřených hlavně na moderní technologie a lékařství. Greifswald má stálé divadlo, muzeum s galerií zdejšího rodáka, romantického malíře C. D. Friedricha a koná se zde řada festivalů. Pamětihodnosti Hlavní náměstí s řadou historických domů je dnes opět chlouba města. Dóm sv. Mikuláše z roku 1263 je cihlová gotická stavba s barokním zařízením. Gotický kostel P. Marie je z roku 1260 a kostel sv. Jakuba z roku 1280. Malebné zříceniny středověkého kláštera Eldena leží blízko mořského břehu asi 7 km východně od města. Významné osobnosti Ulrich von Hutten (1488–1523), humanista, šlechtický průkopník reformace Ernst Moritz Arndt (1769–1860), německý publicista a básník Caspar David Friedrich (1774–1840), německý malíř a kreslíř Friedrich Ludwig Jahn (1778–1852), německý (pruský) pedagog a vlastenec, průkopník moderního tělocviku Otto von Bismarck (1815–1898), budovatel sjednoceného Německa, premiér Pruska a první německý kancléř Theodor Billroth (1829–1894), německý chirurg Ulrich von Wilamowitz-Moellendorff (1848–1931), německý klasický filolog, editor a předseda Pruské akademie věd Bernhard von Bülow (1849–1929), německý kancléř Johannes Stark (1874–1957), německý fyzik, držitel Nobelovy ceny za fyziku (1919) Gerhard Domagk (1895–1964), německý lékař, držitel Nobelovy ceny za fyziologii a lékařství (1939) Rudolf Petershagen (1901–1969), čestný občan města (1955) Ernst Mayr (1904–2005), německo-americký biolog a teoretik evoluce Toni Kroos (* 1990), německý fotbalista Partnerská města Angers, Francie, 1994 College Station, Texas, USA, 1995 Goleniów, Polsko, 1986 Hamar, Norsko, 1997 Kotka, Finsko, 1959 Kristianstad, Švédsko, 1998 Lund, Švédsko, 1990 Newport News, Virginie, USA, 2007 Osnabrück, Německo, 1988 Štětín, Polsko, 1996 Fotogalerie Odkazy Literatura Ottův slovník naučný, heslo Greifswald. Sv. 1, str. 1 PETERSHAGEN, Rudolf. Vzpoura svědomí. Překlad Vojtěch Zamarovský. 1. vyd. Praha: Nakladatelství politické literatury, 1962. 292 s. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Greifswald na Wikimedia Commons Oficiální stránky Greifswald na Facebooku Greifswald na Instagramu Greifswald na Youtube Greifswald pro turisty