NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Кваджалейн

Ква́джалейн (Куазьлень), Меншикова атолл (англ. Kwajalein [ˈkwɑːdʒəlɨn], марш. Kuwajleen [kʷuɒ͡æzʲ(æ)lʲɛːnʲ]) — атолл из 93 островов и одноимённый остров (3,1 км²) в составе этого атолла в Тихом океане в цепи Ралик (Маршалловы Острова). Крупнейший населённый пункт атолла — город Эбьзя (Эбейе, Ибай), расположенный на одноимённом острове. Часовой пояс на острове Кваджалейн: UTC+12:00 География Площадь сухопутной части составляет 16,39 км², но прилегающая к нему лагуна имеет площадь 2174 км² (самая крупная лагуна в мире). Место расположения военно-воздушной и военно-морской баз США, ракетного полигона и космодрома. История Точное расположение на навигационные карты в 1829 году нанёс русский мореплаватель Леонтий Гагемейстер после своего третьего кругосветного плавания. Во время Второй мировой войны на атолле располагалась база 1-го дивизиона 8-й эскадрильи подводных лодок Императорского флота Японии. На его рифах 22 декабря 1946 года после двух ядерных испытаний опрокинулся и затонул последний из германских тяжёлых крейсеров «Принц Ойген». В 1972 году атолл Кваджалейн являлся местом испытания системы противоракетной обороны США "Сейфгард" См. также Остров Мек — часть атолла, известен как военный полигон, особенно в связи с испытаниями ракет Спринт. Примечания
Kwajalein

Kwajaleinatollen (marshalliska Kuwajleen) är en atoll bland Raliköarna i norra Stilla havet och tillhör Marshallöarna. Den är världens största eller tredje största atoll, beroende på definition. Geografi Kwajalein ligger cirka 400 km nordväst om huvudön Majuro. Atollen är en korallatoll och har en total areal om cirka 145,6 km² med en landmassa på 16,39 km² och en lagun på 2 173,78 km². Lagunen är cirka 130 km och cirka 32 km bred. Atollen är den största bland Marshallöarna och består av 93 öar och den högsta höjden är på endast 10 m ö.h. Atollen räknas som den tredje största i världen, och den inre lagunen med en areal om cirka 839,3 km² räknas som den största i världen. De större öarna är: Kwajalein Island, huvudön, i den östra delen Bigej Island Ebadon Island Ebeye Island Ennuebing Island Ennylabagen Island Enubuj Island Mellu Island Namur Island Roi Island Befolkningen uppgår till cirka 10 000 invånare där de flesta är amerikansk militärpersonal som bor på huvudön. Förvaltningsmässigt utgör atollen en egen "municipality" (kommun). Huvudön har en liten flygplats Kwajalein Airport (flygplatskod "KWA") med kapacitet för lokalt flyg. Historia Raliköarna har troligen bebotts av mikronesier sedan cirka 1000 f.Kr. och Kwajalein har varit en kulturellt betydande ögrupp inom Raliköarna. Några öar upptäcktes redan 1526 av spanske kaptenen Alonso de Salazar. Kwajalein upptäcktes den 7 januari 1565 av spanske kapten Alonso de Arellano. Öarna hamnade senare under spansk överhöghet. Neuguinea-Compagnie, ett tyskt handelsbolag, etablerades sig på Raliköarna kring 1859 och den 22 oktober 1885 köpte Kejsardömet Tyskland hela Marshallöarna av Spanien. Bolaget förvaltade öarna fram till den 13 september 1886 då området först blev ett tyskt protektorat och 1906 blev del i Tyska Nya Guinea. Även japaner besökte öarna 1885. Under första världskriget ockuperades området i oktober 1914 av Japan som i december 1920 även erhöll ett förvaltningsmandat - det Japanska Stillahavsmandatet - över området av Nationernas förbund efter Versaillesfreden 1919. Under andra världskriget användes ögruppen som militärbas av Japan tills USA erövrade området våren 1944. Därefter hamnade ögruppen under amerikansk överhöghet. 1947 utsågs Marshallöarna tillsammans med hela Karolinerna till "Trust Territory of the Pacific Islands" av Förenta nationerna och förvaltades av USA fram till landets autonomi 1979. Under de amerikanska kärnvapenproven under 1940- och 1950-talet på Bikiniatollen och Enewetak evakuerades lokalbefolkningen till Kwajalein. 1954 drabbades Rongelap och Rongrik av radioaktivt nedfall efter en provsprängning på Bikini och befolkningen evakuerades till Ebeye. Atollen arrenderas av USA sedan 1950-talet och används till utveckling av ballistiska missiler på RTS Ronald Reagan Ballistic Missile Defense Test Site, tidigare benämnt "Kwajalein Missile Range". Referenser Externa länkar om Kwajalein, med karta bild över Kwajalein bilder från Kwajaleinatollen
Кваджалейн

Атол Кваджалейн (Меншикова, англ. Kwajalein [ˈkwɑːdʒəlɪn]; марш. Kuwajleen МФА: [kʷuwɑzʲ(ɛ)lʲɛːnʲ]) — атол з 97 островів у Тихому океані, у складі ланцюга Ралік (Маршаллові Острови). Площа сухопутної частини становить 16,4 км², а лагуна має площу 2174 км² (найбільша лагуна у світі). Місце розташування військово-повітряної та військово-морської баз США: місцеві мешканці (з Маршаллових островів) та громадяни інших країн отримують особливий дозвіл від армії США на проживання. Всього на атолі живе близько 13 500 громадян Маршаллових островів, переважно — на острові Ібай (Ебейе). На його рифах 22 грудня 1946 після 3-х ядерних випробувань перекинувся й затонув останній з німецьких важких крейсерів Принц Ойген. Географія Острів Кваджалейн є найпівденнішим і найбільшим серед островів атола Кваджалейн. Північний, і другий за величиною, острів Руа-Намюр. Температура води — 27 °C (81 °F) градусів. Прозорість води — до 30 м. Клімат Атол знаходиться у зоні, котра характеризується вологим тропічним кліматом. Історія Атол Кваджалейн був важливим культурним осередком Маршаллового народу ланцюга Ралік. У космології островів Маршалла, Кваджалейн був місцем рясного цвітіння дерев Утіломар, і люди з усіх кінців приходили збирати «плоди» цього дерева. Це також історія походження назви Kuwajleen, що може бути похідним від Ri-ruk-Jan-Lin, «люди, які збирають квіти». Острів Мек — частина атола, відома як випробувальний полігон ПРО, зокрема, у зв'язку з випробуваннями ракет Sprint. Примітки
Namorik Airport

Namorik Airport (or Namdrik Airport) is a public use airstrip located at Namdrik on Namdrik Atoll, Marshall Islands. This airstrip is assigned the location identifier 3N0 by the FAA and NDK by the IATA. Facilities Namorik Airport is at an elevation of 15 feet (4.6 m) above mean sea level. The runway is designated 07/25 with a coral gravel surface measuring 2,900 by 45 feet (884 x 14 m). There are no aircraft based at Namorik. Airlines and destinations References External links AirNav airport information for 3N0
Aeroportul Namorik

Aeroportul Namorik (IATA: NDK, FAA LID: 3N0) este un aeroport din Insulele Marshall ce deservește zona Namdrik Atoll⁠(d)[[Namdrik Atoll (atoll)|​]]. Situat la o altitudine de 5 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Lib (Illes Marshall)

Lib (en marshallès: Ellep) és una illa de l'oceà Pacífic que forma un districte legislatiu de la cadena de Ralik de les Illes Marshall. Té una superfície de tan sols 0,93 km² i el 2021 tenia 156 habitants. Història El primer albirament registrat pels europeus de l'illa Lib va tenir lloc el 8 de gener de 1565 pel navegant espanyol Alonso de Arellano comandant el patatxo San Lucas. Va ser anomenat per Arellano com Los Nadadores. En el seu relat sobre l'albirament Arellano indicà que els seus habitants remarien bé en una galera perquè eren grans i guerrers, experts en llançar pedres amb fones. També comentà que es trobava a mil llegües de terra ferma. El capità Thomas Dennet, del vaixell britànic Britannia, va albirar l'illa el 1797 en la ruta d'Austràlia a la Xina i la va anomenar Princess Island. Referències
Lib (Insel)

Lib, auch Ellep, Lileb oder Princess Island genannt, ist eine Insel der Ralik-Kette der Marshallinseln. Die Insel hat eine Landfläche von 0,93 km². Auf dem relativ kleinen Eiland leben 156 Einwohner (Stand 2021). Geschichte Die erste dokumentierte Sichtung der Insel durch Europäer erfolgte am 8. Januar 1565 durch den spanischen Seefahrer Alonso de Arellano, der die Patache „San Lucas“ befehligte. Arellano kartierte die Insel als „Los Nadadores“ (deutsch Die Schwimmer). In seinem Bericht über die Entdeckung erklärte Arellano, dass die Einwohner von Lib gut geeignet wären, als Ruderer in einer Galeere eingesetzt zu werden, da sie groß, gut gebaut und kriegerische Menschen, die Experten im Werfen von Steinen mit Schleudern seien. Er äußerte auch die Meinung, dass sie vom Teufel geschaffen sein mussten, da ihre Insel tausende Legua vom Festland entfernt sei. Kapitän Thomas Dennet vom britischen Schiff „Britannia“ entdeckte die Insel 1797 auf dem Weg von Australien nach China und nannte sie Princess Island. Literatur Carmen C.H. Petrosian-Husa: Anthropological Survey Lib Island. (Anthropologische Übersicht von der Insel Lib), Report 2004/5, Historic Preservation Office Majuro, Marshall Islands. (Download) Weblinks Geschichte der Insel (engl.) Einzelnachweise
Lib Island

Lib Island (Marshallese: Ellep, [ɛllʲɛpʲ]) is an island in the Pacific Ocean. It is a legislative district of the Ralik Chain of the Marshall Islands. Its total land area is 0.93 km2 (0.36 sq mi). The population of Lib Island was 156 as per the 2021 census. History The first recorded sighting by Europeans of Lib Island happened on 8 January 1565 by Spanish navigator Alonso de Arellano commanding patache San Lucas. It was charted by Arellano as Los Nadadores ("The Swimmers" in Spanish). In his account of the sighting, Arellano stated that the inhabitants of Lib would be fine for pulling an oar in a galley, being big and well made, and were warlike people, being expert in throwing stones with slings. He also expressed an opinion that they must be of the Devil because their island was a thousand leagues from firm land. Captain Thomas Dennet of the British vessel Britannia sighted the island in 1797 on route from Australia to China and named it Princess Island. Education Marshall Islands Public School System operates Lib Elementary School. References External links Marshall Islands site
Lib (isla)

Isla Lib ( en inglés: Lib Island) también conocida como Ellep es una isla del océano Pacífico. Pertenece a la cadena Ralik de las Islas Marshall.​ Comprende un área de 0,93 km² y posee una población de 115 personas. Véase también Geografía de las Islas Marshall Geografía de Oceanía Referencias
Lib (île)

Lib est une île et une municipalité située dans les îles Ralik dans l'État des Îles Marshall et comptant une population de 155 habitants en 2011. Les terres fermes mesurent uniquement 0,8 km2. Histoire Le premier signalement par les européens de l'île de Lib eut lieu le 8 janvier 1565 par le navigateur espagnol Alonso de Arellano, commandant du patache San Lucas. Dans son récit d'observation, Arellano a déclaré que « la population devaient être du diable parce que leur île était à mille lieues de la terre ferme ». Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Lib Island » (voir la liste des auteurs). Portail des Îles Marshall Portail des îles
Lib (Marshall)

Lib è un atollo dell'Oceano Pacifico. Appartenente alle isole Ralik è amministrativamente una municipalità delle Isole Marshall. Ha una superficie di 0.93 km², e 147 abitanti (1999). Popolazione Note Collegamenti esterni Dati Census, su world-gazetteer.com (archiviato dall'url originale il 4 dicembre 2012).
Lib

Lib (ang. Lib Island, marsz. Ellep) – wyspa koralowa na Wyspach Marshalla na Oceanie Spokojnym. Należy do łańcucha wysp Ralik Chain. Według danych za rok 2011 wyspę zamieszkiwało łącznie 155 osób (wzrost w stosunku do 1999 roku, kiedy to liczba ta wynosiła 147), znajdowało się tu 18 domów. Wyspa została odkryta 8 stycznia 1565 roku przez hiszpańskiego żeglarza Alonso de Arellano na pokładzie „San Lucas”. Geografia Powierzchnia Lib wynosi 0,9 km², wyspa ma kształt trójkąta. W jej środku znajduje się staw z wodą pitną. Leży 65 km na południowy wschód od Namu. W przeszłości wyspę określano nazwami: Anderson, Elklep, Lep, Lileb, Lip, Princess Island i Princessa Island. Lib porastają palmy kokosowe i pandany. Przypisy Linki zewnętrzne Atoll information--Lip Island (Marshall Islands) – Map from 1881. marshalls digital micronesia. [dostęp 2016-08-01]. (ang.).
Либ

Либ (англ. Lib, марш. Ellep [ɛ̯ɛlʲːɛpʲ]) — остров в Тихом океане в составе цепи Ралик (Маршалловы Острова). Второе (местное) название — Эллеп. Площадь сухопутной части составляет 0,93 км². Гидрология На острове расположено одноимённое озеро площадью 0,12 км². Население В 2011 году численность населения острова составляла 155 человек. Примечания
Ailinginae

Ailinginae (en marshallès: Aelōn̄in Ae) és un atol deshabitat,per culpa de les proves nuclears de Castle Bravo, de l'oceà Pacífic que forma un districte legislatiu de la cadena de Ralik de les Illes Marshall. Comprèn 25 illes i illots, té una superfície terrestre de tan sols 2,8 km² i envolta una llacuna amb una superfície de 105,96 km². Es troba 13 quilòmetres a l'oest de Rongelap. Història El primer albirament registrat pels europeus va ser fet pel navegant espanyol Álvaro de Saavedra l'1 de gener de 1528. Juntament amb l'atol Utirik i l'atol Rongelap, foren nomenats "Islas de los Reyes" per la proximitat de l'Epifania. L'atol va ser reclamat per l'Imperi Alemany, juntament amb la resta de les Illes Marshall, el 1884. Després de la Primera Guerra Mundial va quedar sota el domini de l'Imperi Japonès. Després de la Segona Guerra Mundial va quedar sota el control dels Estats Units. Forma part de les Illes Marshall des de la seva independència, el 1986. L'atol és deshabitat des del 1954, quan els pocs illencs van ser evacuats a causa de la por per les proves nuclears de Castle Bravo al proper atol de Bikini. Referències
Ailinginae

Ailinginae ist ein unbewohntes Atoll der Ralik-Kette der Marshallinseln. Das Atoll ist 27 mal 9 km groß, es hat eine Landfläche von 2,8 km², die eine Lagune von 105,96 km² umschließt. Geographie Das gesamte Atoll ist von einem Korallenriff umgeben. Es ist grob rechteckig, die Längsachse verläuft von Westen nach Osten. Die Lagune hat zwei schiffbare Zugänge zum Meer, Mogiri und Eniibukku im südlichen Riffsaum. Das nächste Atoll, Rongelap, ist 26 km entfernt. Der nördliche Saum des Atolls liegt fast komplett unter Wasser und nur eine namhafte Riffinsel (Motu Bokonikaiaru) markiert die Nordwestecke des Atolls. Die meisten anderen Motu liegen am südlichen Riffsaum. Namhaft sind: Sifo, Mogiri, Enibuk, Pigessharukku, Bokanchinre, Churea (Knox Island), Majokoryaan, Bokoryuren und Charaien. Auf dem Atoll wachsen Kasuarinen und Kokospalmen. Geschichte Nach dem Kernwaffentest „Bravo“ der Operation Castle auf dem Bikini-Atoll erreichte Radioaktiver Niederschlag die Insel Ailinginae. Er wurde „wie ein Nebel“ beschrieben. 18 Bewohner von Rongelap, die sich zum Fischen und Kopra-Sammeln auf Ailinginae befanden, darunter vier schwangere Frauen, wurden durch den radioaktiven Staub schwer verstrahlt. Sie waren einer durchschnittlichen Strahlenbelastung von 69 Röntgen (690 Millisievert) ausgesetzt. Weblinks Bild und Kurzbeschreibung (englisch) (Memento vom 10. September 2011 im Internet Archive) Geographische Informationen (engl. Archivversion) Ailinginae Atoll: Wetter- und Basisdaten zum Atoll (für Urlauber) Einzelnachweise
Ailinginae Atoll

Ailinginae Atoll (Marshallese: Aelōn̄in Ae, [ɑelʲɤŋinʲɑːɛ]) is an uninhabited (due to Castle Bravo nuclear testing) coral atoll of 25 islands in the Pacific Ocean, on the northern end of the Ralik Chain of the Marshall Islands. Its total land area is only 2.8 square kilometers (1.1 sq mi), but it encloses a lagoon of 105.96 square kilometers (40.91 sq mi). It is located approximately 13 kilometers (8.1 mi) west of Rongelap Atoll. The landscape is low-lying with only the top 3 meters (9.8 ft) above sea level. The two entrances into the lagoon are 'Mogiri Pass' and 'Eniibukku Pass'. These are 1.45 and 0.48 kilometers (0.9 and 0.3 mi) wide respectively. The average temperature of these islands is about 27 °C (81 °F) during daytime and slightly warmer during night-time due to cold weather associated with rain showers during daytime. The rainy season is from September through November. The island is covered with 29 species of plants scrub, grasses and some stands of Pisonia grandis trees. History The first sighting recorded by Europeans was by the Spanish navigator Álvaro de Saavedra on 1 January 1528. Together with Utirik Atoll and Rongelap Atoll, they were charted as Islas de los Reyes (Islands of the Three Wise Kings in Spanish) due to the proximity of Epiphany Ailinginae Atoll was claimed by the German Empire along with the rest of the Marshall Islands in 1885. After World War I, the island came under the South Seas Mandate of the Empire of Japan. Following the end of World War II, it came under the control of the United States as part of the Trust Territory of the Pacific Islands until the independence of the Marshall Islands in 1986. Ailinginae Atoll has been uninhabited since 1954 when the few islanders were evacuated due to nuclear fallout fears from the Castle Bravo test at Bikini Atoll to the northwest. See also Also contaminated by Castle Bravo test: Rongelap Atoll, Utirik Atoll, Rongerik Atoll Desert island List of islands References Ailinginae Atoll Fact Sheet External links "Oceandots site". Archived from the original on 2010-12-23. Retrieved 2010-07-23. Marshall Islands site Map of Ailinginae Atoll 1893 Geography of the Marshall Islands, including Ailinginae Atoll
Ailinginae

Ailinginae es un atolón deshabitado compuesto por 25 islas en el océano Pacífico integrado en las Islas Marshall en el extremo septentrional de la cadena Ralik. El área total ocupa unos 2 km² de tierra firme y una laguna interior de 40,91 millas². Cadena Ralik Su superficie total es de solo 2,8 kilómetros cuadrados, pero encierra una laguna de 105,96 kilómetros cuadrados. Está situado aproximadamente a 13 kilómetros al oeste del atolón de Rongelap. El paisaje es de poca altura, con solo los 3 metros sobre el nivel del mar. Las dos entradas a la laguna son el "Paso de Mogiri" y el "Paso de Eniibukku". Tienen 1,45 y 0,48 kilómetros de ancho respectivamente. La temperatura media de estas islas es de unos 27 °C (81 °F) durante el día y ligeramente más cálida durante la noche debido al clima frío asociado a los chubascos durante el día. La temporada de lluvias es de septiembre a noviembre. La isla está cubierta de matorrales, pastos y algunos rodales de árboles de casuarina. Historia El primer avistamiento registrado por los europeos fue por el navegante español Álvaro de Saavedra el 1 de enero de 1528. Junto con el atolón de Utirik y el atolón de Rongelap, fueron cartografiados como Islas de los Reyes debido a la proximidad de la Epifanía.​ El atolón de Ailinginae fue reclamado por el Imperio alemán junto con el resto de las Islas Marshall en 1884. Después de la Primera Guerra Mundial, la isla quedó bajo el Mandato del Pacífico Sur del Imperio del Japón. Tras el final de la Segunda Guerra Mundial, pasó a estar bajo el control de los Estados Unidos como parte del Territorio en Fideicomiso de las Islas del Pacífico hasta la independencia de las Islas Marshall en 1986. El atolón de Ailinginae ha estado deshabitado desde 1954, cuando los pocos isleños fueron evacuados debido a los temores de lluvia radioactiva del ensayo del Castillo Bravo en el atolón de Bikini, al noroeste. Véase también Atolones contaminados por la prueba de Castle Bravo: atolón de Rongelap atolón de Utirik atolón de Rongerik Referencias Enlaces externos Hoja de datos del atolón de Ailinginae* «Oceandots site». Archivado desde el original el 23 de diciembre de 2010. Consultado el 23 de julio de 2010. Sitio web de las Islas Marshall Mapa del Atolón de Ailinginae 1893 Geografía de las Islas Marshall, incluyendo el atolón de Ailinginae
Ailinginae

Ailinginae (en marshallais Aelōn̄in Ae) est un atoll inhabité (en raison des essais nucléaires de Castle Bravo) composé de 25 îles dans l'océan Pacifique, à l'extrémité nord de la chaîne Ralik des Îles Marshall. Sa superficie totale n'est que de 2,8 km2, mais elle renferme une lagune de 105,96 km2. Situé à environ 13 km à l'ouest de l'atoll de Rongelap, son altitude moyenne est de 3 mètres. Les deux entrées du lagon sont la passe Mogiri et la passe d'Eniibukku. Elles ont respectivement 1,5 km et 0,5 km de large. La température moyenne de ces îles est d'environ 27 °C le jour et est légèrement plus chaude la nuit en raison du froid associé aux averses de pluie le jour. La saison des pluies s'étend de septembre à novembre. L'île est couverte de broussailles, d'herbes et de quelques peuplements d'arbres de Casuarina. Histoire La première observation enregistrée par les européens fut celle du navigateur espagnol Álvaro de Saavedra le 1er janvier 1528. Avec l'atoll d'Utirik et l'atoll de Rongelap, ils ont été cartographiés comme Islas de los Reyes (îles des rois en espagnol) en raison de la proximité de l'Epiphanie. L'atoll d'Ailinginae a été revendiqué par l'empire d'Allemagne avec le reste des îles Marshall en 1884. Après la Première Guerre mondiale, l'île reçut le mandat Pacifique Sud de l'empire du Japon. Après la fin de la Seconde Guerre mondiale, elle est passée sous le contrôle des États-Unis en tant que territoire sous tutelle des îles du Pacifique jusqu'à l'indépendance des îles Marshall en 1986. L'atoll d'Ailinginae est inhabité depuis 1954, date à laquelle les quelques insulaires ont été évacués en raison des craintes de retombées nucléaires de l'essai nucléaire de Castle Bravo à l'atoll de Bikini au Nord-Ouest. Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de la page de Wikipédia en anglais intitulée « Ailinginae Atoll » (voir la liste des auteurs). Portail des îles Portail des Îles Marshall
Ailinginae

Ailinginae (marš. Ailiginae), atol od 25 otočića u sastavu Maršalovih Otoka, dio lanca Ralik. Zemljopis Nalazi se 13 km jugozapadno od Rongelapa. Laguna površine 105,96 km2 s oceanom je povezana putem dubokih kanala Mogiri i Eniibukku s južne strane atola. Sjeverni dio Ailinginaea gotovo u potpunosti čini plitki greben koji je na mjestima širok i do 1,5 km. Izvori
Ailinginae

Ailinginae è una municipalità delle Isole Marshall senza popolazione stabile. La municipalità è costituita dall'omonimo atollo, costituito da 25 isolette, nella Catena delle Ralik, nell'Oceano Pacifico, a circa 16,09 km dall'atollo Rongelap, la terra emersa più vicina. L'atollo è costituito da una ampia laguna (105,96 km²). Le terre emerse, sono quasi a pelo d'acqua alzandosi di pochissimi metri sul livello del mare, nei punti più alti. La larghezza totale dell'atollo è 27 km, per una lunghezza di 9 km. L'intero atollo è circondato da reef. I due passaggi per entrare nella laguna sono Mogiri Pass e Eniibukku Pass, larghi rispettivamente 0,9 e 0,3 km. La stagione delle piogge va da settembre a novembre. Nome La municipalità è stata chiamata in passato anche con i seguenti nomi: Knox (isoletta), Korsakoff (confusione), Radagola (Kotzebue 1824), Radokala (?), Remski-Korsakoff (confusione), Rimski-Korsakow (confusione). Collegamenti esterni (EN) Ailinginae, su Geographic Names Information System, USGS.