NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Filfla

Filfla ist ein unbewohnter Inselfelsen der Republik Malta mit einer Fläche von 6 ha. Er gehört zu den Maltesischen Inseln und liegt 5 km südlich der Hauptinsel Malta. Der Felsen gehört zur Stadt Żurrieq. Der Felsen besteht aus einem 60 m hohen Plateau, er fällt zur Küste steil in Form von Kliffs ab. Rund 90 m südwestlich von Filfla liegt die kleine Nebeninsel Filfoletta, die nur rund 0,25 ha groß ist und auf der der südlichste Punkt der Republik Malta liegt. Das einzige auf der Insel nachweisbare Gebäude ist eine kleine Kapelle aus dem Jahre 1343, die vornehmlich Fischern diente. Sie wurde 1856 bei einem Erdbeben völlig zerstört. Bis 1971 diente die kleine Insel der britischen Royal Air Force und der Royal Navy als Zielübungsplatz, da sie aus der Luft einem Flugzeugträger ähnlich sieht. Durch die fortwährenden Bombeneinschläge brachen größere Teile der Insel ab. Auf Verlangen einer Bürgerbewegung wurden die Übungen eingestellt und Filfla 1980 zum Vogelschutzreservat erklärt. 1988 wurden die Schutzmaßnahmen durch den Filfla Natural Reserve Act nochmals verstärkt. 2004 folgte die Meldung des Natura-2000-Gebiets Filfla u l-Gżejjer ta' Madwarha. Im Umkreis einer nautischen Meile (1,852 km) wurde eine Sperrzone für den Schiffsverkehr errichtet. Hintergrund ist neben der Ruhe für die lokale Unterwasserwelt um die Insel vor allem, dass nicht alle Sprengkörper der früheren Zielübungen explodiert sind und diese ein erhebliches Risiko für die Fischerei darstellen. Zutritt zur Insel ist ausschließlich zu Forschungszwecken und nach vorheriger Genehmigung des Umweltministeriums gestattet. Maltesische Fischer und der Historiker D. Bradley wollen vor der Zerstörung durch Bombenabwürfe auf Filfla Schleifspuren gesehen haben. Auf Filfla ist die Filfola-Eidechse (Podarcis filfolensis ssp. filfolensis) endemisch. Weblinks Einzelnachweise
Îlot de Filfoletta

L'îlot de Filfoletta est un îlot de l'archipel maltais situé à proximité de l'île de Filfla. Géographie L'îlot de Filfoletta se trouve au sud-ouest de l'île de Malte, à environ cinq kilomètres de la côte et à une centaine de mètres de l'île de Filfla, il s'étend sur une longueur de 100 mètres et une largeur de 25 mètres. Faune Une des caractéristiques de ce petit îlot est d'avoir été déclaré réserve naturelle en 1988, avec l'ile de Filfla, pour préserver l'unique biotope au monde où vit une espèce de lézards noirâtres à taches bleu pâle, le Podarcis filfolensis var. filfolensis et une espèce d'escargots, le Sigmurethra Clausiliidae var. Lampedusa imitatrix gattoi, endémiques de l'île de Filfla et de l'îlot Filfoletta et qui ont survécu aux bombardements quand ces îles servaient de cible à l'aviation et à la marine britannique. Ces îlots sont aussi un lieu de nichage de trois espèces oiseaux, le Pétrel ou Océanite tempête var. Hydrobates pelagicus melitensis (environ 5 000 couples), le Puffin cendré var. Calonectris diomedea diomeda (environ 200 couples) et le Goéland leucophée var. Larus michahellis (environ 130 couples). Notes et références Liens externes Portail des îles Portail de la mer Méditerranée Portail de Malte
Verkündigungskapelle von Ħal-Millieri

Die Verkündigungskapelle von Ħal-Millieri (maltesisch Kappella tal-Lunzjata, englisch Chapel of the Annunciation) ist ein römisch-katholisches Kirchengebäude in der maltesischen Gemeinde Żurrieq. Sie steht im Ortsteil Ħal-Millieri und ist im National Inventory of the Cultural Property of the Maltese Islands unter der Nummer 1307 eingetragen. Die Kapelle steht als Grade-1-Bauwerk unter Denkmalschutz. Geschichte Die Kapelle wurde in der Mitte des 15. Jahrhunderts erbaut und 1480 geweiht. Ausgrabungen zeigen, dass zuvor an derselben Stelle eine Kapelle aus dem 13. Jahrhundert stand. In ihrer heutigen Form besteht diese Kapelle seit 1809. Das Gebäude wird seit 1970 von Dín l-Art Ħelwa betreut und instand gehalten. Architektur Außenbeschreibung Die abweisend anmutende Fassade zeigt einen Wasserspeier auf der linken Seite und einen kleinen, mittig aufragenden leeren Glockengiebel, der von einem Kreuz bekrönt ist. Hinter dem rechteckigen Eingangsportal führen durch einen Spitzbogen drei Treppenstufen hinunter in den Innenraum der Kapelle. Angrenzend finden sich Reste einer älteren Verkündigungskapelle. Innenbeschreibung Der Innenraum bildet ein einziges Kirchenschiff und misst etwa 5 m Breite und 7 m Länge. Er wird durch vier querliegende Bögen, die aus Pilastern an den Seitenwänden entspringen, in mehrere Abschnitte unterteilt. Niedrige Steinbänke (dukkiena) finden sich zwischen den Spitzbögen. Ostwärts schließt eine Apsis den Kirchenraum ab. Die Innenwände sind, außer in der Apsis, mit Fresken bedeckt, die in Lebensgröße Heilige darstellen, welche durch gotische Inschriften bezeichnet werden und in die Mitte des 15. Jahrhunderts datiert werden. Ausstattung Zu beiden Seiten der westlichen Eingangstür finden sich zwei Bilder von St. Georg, die anscheinend Repliken voneinander sind. Diese Fresken sind möglicherweise Kopien derjenigen, die sich in einem Vorgängerbau befanden, wie aus ihrem ikonographischen Befund herzuleiten ist. Dieser enthält sowohl byzantinische als auch romanische Elemente, die typisch für Heiligendarstellungen des 11. und 12. Jahrhunderts sind. Literatur Mario Buhagiar: The Fresco cycle in the church of the Annunciation at Hal Millieri, Malta: some iconographical and historical considerations. In: Melita Historica 11 (1993) 2, S. 129–142. Weblinks Kappella tal-Lunzjata / Chapel of the Annunciation (Ħal-Millieri). (PDF; 903 kB) In: National Inventory of the Cultural Property of the Maltese Islands. Sovrintendenza tal-Patrimonju Kulturale, 26. März 2013; abgerufen am 29. Dezember 2019 (englisch). Chapel of the Annunciation, Hal-Millieri, Zurrieq. In: Heritage Sites managed by Din l-Art Helwa. Dín l-Art Ħelwa; abgerufen am 29. Dezember 2019 (englisch). Einzelnachweise
Comino

Comino (maltès: Kemmuna) és una petita illa de l'arxipèlag maltès entre les illes de Malta i Gozo al mar Mediterrani, amb una superfície de 3,5 quilòmetres quadrats. L'illa, que pren el nom de la llavor de comí, tenia el 2020 una població permanent de només dos residents i forma part del municipi de Għajnsielem, al sud-est de Gozo, des d'on van i venen un sacerdot i un policia. L'illa és un santuari d'aus i una reserva natural (Àrea Marina Protegida Natura 2000). Medi ambient L'illa té un paisatge càrstic que suporta matolls esclerofil·les. S'han realitzat algunes reforestacions limitades amb pins. Les dunes de sorra de la badia de Santa Maria conserven una mica de vegetació autòctona, com ara Vitex i Tamarix. L'organització BirdLife International ha identificat l'illa com una àrea important per a la conservació de les aus (IBA) perquè admet de cinquanta a vuitanta parelles reproductores de baldriga mediterrània. És un lloc turístic on es practica l'snorkel, la immersió i el windsurf. La llacuna Blava, una platja del nord-oest entre l'illa, d'una banda, i l'illot de Cominotto i els esculls de Cominotto de Fora i de l'Ancora, de l'altra, destaca per les d'aigües de color turquesa, i al seu costat (al sud de l'anterior) la zona anomenada llacuna de Cristall, que és una badia d'aigua transparent, molt atractiva, però de color menys turquesa que la llacuna Blava. La sobreexplotació turística de Comino, i en particular de la llacuna Blava, es va convertir en un tema de polèmica a finals dels anys 2010. Malgrat la normativa, almenys set quioscos il·legals han sorgit al litoral; cap d'ells té un permís de l'Autoritat de Turisme de Malta, i estan estacionats permanentment al lloc, mentre que s'han de deixar sobre rodes i retirar-los cada dia. Història Antigament anomenada Efàstia (Ηφαιστεία en grec antic), Comino se sap que va ser habitada per agricultors durant l'època romana, però durant llargs períodes de la seva història ha estat poc poblada, propietat privada o abandonada completament. La seva costa accidentada està delimitada per penya-segats de pedra calcària escarpats i esquitxades de coves profundes que eren populars entre pirates i rodamons a l'edat mitjana. Les coves i cales de Comino s'utilitzaven amb freqüència com a llocs d'escenificació per a incursions en vaixells desgraciats que travessen entre Malta i Gozo. Des de 1285 fins a poc després de 1290, a Comino va viure el profeta i cabalista jueu exiliat Abraham Abu-l-Afiya i hi va compondre el seu Sefer ha'-Oth (El llibre del signe) i la seva darrera obra, Imre Shefer (Paraules de bellesa). Referències
Comino

Comino, maltsky Kemmuna, je menší ostrůvek, jeden ze skupiny ostrovů ve Středozemním moři, náležející republice Malta. Nachází se také v Regionu Gozo. Comino má rozlohu pouhé 3 km² a jen tři stálé obyvatele poté, co čtvrtý zemřel v roce 2017. Na ostrůvku, kde nejsou žádné dopravní prostředky, je jen malý hotel a penzión, otevřený během turistické sezóny. Kromě chovu koz a ovcí se zde v menší míře pěstuje víno a chovají včely. Životní prostředí Z geologického hlediska je ostrov krasové povahy, v krajině převažuje keřovitý porost. Byly provedeny lokální pokusy o omezené zalesňování borovicemi. Na písečných dunách v oblasti zátoky Santa Maria se zachovaly některé formy původní vegetace, včetně rostlin rodu drmek a keřů nebo stromů tamaryšků. Ostrov byl zařazen mezi Významná ptačí území (IBA), protože zde pravidelně hnízdí 50–80 chovných párů buřňáků středomořských. Cestovní ruch a filmový průmysl Mezi Cominem a přilehlými ostrůvky Cominotto (maltsky: Kemmunett) leží průhledné, azurové vody Modré laguny (maltsky: Bejn il-Kmiemen, překladem doslova „mezi Cominami“). Tato malebná laguna s bílým písčitým dnem a bohatým podmořským životem je denně navštěvována velkým počtem turistů a výletních lodí. Patří mezi oblíbená místa pro potápěče, šnorchlery a plavce. Dalšími plážemi na Cominu jsou pláž v Zátoce Sv. Panny Marie (maltsky: Ramla ta Santa Marija) a pláž v zátoce St. Mikuláše (maltsky: Bajja San Niklaw). Comino je také velmi oblíbeným místem pro filmaře. Objevuje se ve filmech Troja nebo Hrabě Monte Christo (z roku 2002), kde vystupuje jako známá Pevnost If (vězení). Reference Literatura LIPS, Werner. Malta, Gozo, Comino. Brno : Computer Press, 2009. ISBN 978-80-251-2271-6 Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Comino na Wikimedia Commons Galerie Comino na Wikimedia Commons Encyklopedické heslo Comino v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích Comino – the smallest of the Maltese islands Archivováno 25. 5. 2013 na Wayback Machine. – Article on GuidetoMalta.net
Comino

Comino (malteški: Kemmuna) je otok u Malteškom otočju u Sredozemnom moru. Ovaj otok dio je europske otočne države Malte, a nalazi se između Goza i otoka Malte, koji su najveći otoci u državi. Otok je nazvan po kimu koji je rastao na otoku. Danas je ovaj otok sa samo četiri stalna stanovnika poznat po miru i izolaciji. Lokalnom stanovništvu i turistima na usluzi su jedan policajac i jedan svećenik, koji dolaze s obližnjeg Goza. Otok je ptičji rezervat i zaštićeno područje prirode. Upravno je dio općine Għajnsielem koja se nalazi na jugoistoku Goza. Comino su u rimsko vrijeme naseljavali poljodjelci, ali većim dijelom povijesti otok je bio vrlo slabo naseljen ili potpuno napušten. Obala otoka većinom se sastoji od litica, a također postoji i veliki broj dubokih špilja koje su u srednjem vijeku koristili gusari koji su napadali brodove između Malte i Goza. Za vrijeme Ivanovaca otok je korišten za lov i rekreaciju. U 16. i 17. stoljeću, Comino je služio kao zatvor kojim su se služili članovi reda. Oni vitezovi koji su osuđeni za manje zločine morali su u osami stražariti na tornju sv. Marije. Najpoznatija građevina na otoku je Toranj sv. Marije (it-Torri ta' Santa Marija) kojeg su izgradili Ivanovci. Danas je ovaj toranj obnovljen i služi kao turistička znamenitost. Među ostalim građevinama na otoku su i katolička crkva, hotel i policijska postaja. Danas je otok popularna lokacija za snimanje filmova. Ovdje su snimljeni dijelovi filmova Troja, Grof Monte Cristo i Swept Away.
Comino (isola)

Comino (in maltese Kemmuna) è una delle isole dell'arcipelago delle Isole Calipsee; si trova nel canale di Gozo, tra l'isola di Malta e quella di Gozo nel Mar Mediterraneo. L'isola ha un'estensione di 3,5 km² e deve il suo nome al cumino, il finocchio selvatico chiamato kemmuna in maltese, una delle poche piante che un tempo riusciva a crescere sul suolo arido. Secondo altre fonti, invece, il nome deriverebbe dall'arabo kimeni, che vuol dire adiacente, data la sua posizione fra Malta e Gozo. In antichità era conosciuta come Ephestia e qualche autore la chiama anche col nome di Lampas. Comino è nota per la sua tranquillità e isolamento. Vi è stato costruito un albergo, ma la popolazione residente è di soli due abitanti. Un prete e un poliziotto fanno la spola dalla vicina isola di Gozo per le necessità degli abitanti e dei turisti estivi. Oggi Comino è una riserva faunistica per gli uccelli e amministrativamente è parte della municipalità di Għajnsielem che abbraccia parte del sudest di Gozo. Le bellezze naturali Tra Comino e Cominotto si trova la Blue Lagoon (Laguna Blu o, in maltese Bejn il-kmiemen), una delle principali attrazioni turistiche dell'isola; la piccola baia è infatti rinomata per la sua acqua trasparente di un profondo colore blu e per la ricca fauna marina che la rende popolarissima per le immersioni subacquee. Nel 1993 il canale è stato chiuso alle imbarcazioni per fare in modo di preservare sia l'equilibrio ambientale che i frequentatori della laguna. La Torre di Santa Maria Costruita dal Gran Maestro Alof de Wignacourt dei Cavalieri Ospitalieri nel 1618 la Torre di Santa Maria si trova tuttora nella parte sud-est dell'isola, in vista del porto di Ċirkewwa. Venne costruita, assieme alle altre torri, come punto d'osservazione in caso di invasioni. Letteratura Nell'isola maltese di Comino, ove si rifugiò e morì, Abramo Abulafia compose il Sefer ha-Ot (Libro del segno) tra il 1285 e il 1288. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Comino Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Comino Collegamenti esterni Comino, su sapere.it, De Agostini. (EN) Comino, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Comino

Comino (Maltees: Kemmuna) is het kleinste van de drie bewoonde eilanden (3,5 km²) die deel uitmaken van de eilandengroep Malta. Het is kleiner dan Gozo (67 km²) en valt onder de gemeente Għajnsielem. Door het jaar heen wordt het bewoond door 3 mensen, in de zomer door iets meer om de hotels te runnen. Comino is te bereiken per boot vanuit Cirkewwa en een plaatsje vlak daarnaast. De mooiste bezienswaardigheid en ook meteen de meest toeristische is de Blue Lagoon, een stukje Middellandse Zee dat superblauw en helder is. Zwemmen, snorkelen en duiken zijn er populaire bezigheden. Vanaf de Lagoon is het naastgelegen eilandje Cominotto zwemmend te bereiken. De naam Comino komt van het komijnzaad dat daar vroeger vandaan kwam. Het wordt nog steeds veel gebruikt in de Maltese keuken, maar het groeit niet meer op Comino. Duurzaam toerisme In het jaar 2012 heeft Comino een QualityCoast Gold Award mogen ontvangen voor haar inspanningen om een duurzame toeristische bestemming te worden.
Comino

Comino (malt. Kemmuna) – trzecia co do wielkości i najmniejsza zamieszkana wyspa archipelagu Wysp Maltańskich, położona pomiędzy Maltą a Gozo. Na wyspie znajduje się jedna z głównych atrakcji turystycznych Malty – Blue Lagoon (Błękitna Laguna). Z powodu prądów morskich woda w okolicach wyspy Comino jest trochę chłodniejsza niż na plażach Malty. Na wyspę najłatwiej można się dostać z portów Ċirkewwa (Malta) na Malcie lub Mġarr (Gozo) na Gozo. Istnieje możliwość skorzystania również z promów turystycznych dostępnych w większości miejsc turystycznych. Na wyspie istnieje wyznaczone miejsce do lądowania śmigłowców – heliport (współrzędne geograficzne: ). Dzięki jest popularna wśród nurków. Powierzchnia wyspy – 3,5 km² Liczba mieszkańców – na stałe wyspę zamieszkuje 1 rodzina (2 osoby). Na wyspie znajduje się, nieczynny obecnie, 4-gwiazdkowy hotel „Comino” przy San Niklaw Bay. Zatoki San Niklaw Bay Santa Marija Bay Ghar Ghana Zabytki i inne obiekty Wieża Świętej Marii (Santa Marija Tower) Bateria Świętej Marii Comino Chapel z XVII wieku Inne Podwodny wrak łodzi patrolowej P31 Zobacz też Reduta Świętej Marii Przypisy
Comino

Comino (Kemmuna em maltês) é uma ilha das Ilhas Maltesas localizada entre as ilhas de Malta e Gozo no Mar Mediterrâneo. Pertence à República de Malta. Medindo apenas 2 km² em área, possui uma população permanente de apenas 3 habitantes. Um hotel com uma praia privada foi construído em Comino com o objetivo de atrair turistas em busca de tranquilidade e isolação que o lugar oferece. Lugares de interesse Comino é o lar da Lagoa Azul que muitos turistas visitam todos os anos graças ao grande número de pacotes turísticos de barcos operados em Malta e Gozo. A Lagoa Azul é conhecida por suas águas transparentes de cor azul e vida marinha que a faz popular entre mergulhadores e nadadores do mundo inteiro. A St. Mary's Tower (Torre de Santa Maria), construída pela Ordem dos Hospitalários em 1618, ainda está de pé na parte sudeste da ilha. Essas torres foram construídas ao longo da costa, com um intervalo de um quilômetro entre elas, para servirem como um sistema de alerta em caso de invasão. Hoje, A Torre de Santa Maria serve como destino para turistas andando ao redor de Comino.
Insula Comino

Comino este numele celei de-a treia insule (ca suprafață) din arhipelagul maltez. Este situată între insulele Malta și Gozo, acestea două fiind insulele dens locuite din arhipelag. Are aproximativ 2 km². Pe insulă trăiesc numai 3 locuitori permanenți (un cuplu de hotelieri, soț și soție, și un polițist, detașat și înlocuit periodic). Legături externe Fotografii (Comino) Comino: Treasure Island Arhivat în 28 septembrie 2007, la Wayback Machine. Vezi și Malta Insula Malta Insula Gozo
Kemmuna

Kemmuna (angleško in italijansko Comino) je tretji največji otok Malteškega otočja in najmanjši, ki ima stalne prebivalce. Leži v Sredozemskem morju med večjima otokoma Malta in Għawdex (Gozo), pod katerega spada v upravnem smislu. Imenuje se najverjetneje po kumini, ki je nekoč v izobilju rasla na otoku. Po alternativni etimologiji ime izhaja iz arabske besede kimeni (»sosednji«) po svoji legi med glavnima otokoma. Otok večinoma prerašča sklerofilno grmičevje. Na njem ni avtomobilov ali urbanih območij, ima pa nekaj plaž, priljubljenih med turisti. Število stalnih prebivalcev se je v letih 2017–2020 zmanjšalo s 4 na 2; oskrbujeta ju duhovnik in policist, ki prihajata z Għawdexa. Kemmuna ima status pomembnega območja za ptice in ptičjega rezervata. Zgodovina V obdobju starega Rima so Kemmuno naseljevali poljedelci, dolga obdobja v zgodovini pa je bil le redko poseljen, v zasebni lasti ali pa popolnoma zapuščen. Jame in votline v obalnih pečinah so v srednjem veku uporabljali pirati in razbojniki, ki so iz njih prežali na mimoidoče ladje. Konec 13. stoletja je na Kemmuni živel in pisal izobčeni judovski kabalist Abraham Abulafija. Pozneje so otok uporabljali malteški vitezi za lov in rekreacijo. Do otoške divjadi so bili tako zaščitniški, da so divje lovce kaznovali tudi z večletnim suženjstvom na galeji. V 16. in 17. stoletju so na Kemmuno izganjali potepuške viteze. Viteze, obsojeni za manjše prestopke, je lahko doletelo samotno in nevarno služenje v otoškem obrambnem stolpu. Med francosko okupacijo Malte je Kemmuna služila kot karantena, bolnišnica in pripor. V 20. letih prejšnjega stoletja so najemniki otoka na njem ustanovili kmetijsko podjetje, ki je na Kemmuni pridelovalo zelenjavo, sadno drevje in celo polže, ki so jih izvažali v Italijo. Prebivalstvo otoka je na svojem višku konec 40. let štelo okoli 80 ljudi, vključno s priseljenci s Sicilije. Ljudje so se preživljali s kmetovanjem, ribolovom in lovom na ptice. Leta 1960 je britanska kolonialna vlada namesto kmetijskemu podjetju otok za 150 let po neobičajno nizki najemnini 100 funtov na leto oddala kontroverznemu britanskemu nepremičninskemu magnatu Johnu Gaulu. Zgradbe Najvidnejša stavba na otoku je stolp svete Marije, zgrajen leta 1618 za obrambo otoka in morskega preliva ter za komunikacijsko zvezo med Malto in Gozom. Med francoskim obleganjem Malte (1798–1800) je služil kot zapor za osumljene francoske vohune. Leta 1829 ga je britanska vojska zapustila. V uporabo je znova prišel za kratek čas med prvo in drugo svetovno vojno, med letoma 1982 in 2002 pa ga je kot opazovalnico uporabljala malteška vojska. Danes je v rokah neprofitne organizacije za ohranjanje kulturne dediščine Din l-Art Ħelwa, obnovljen in odprt za javnost. Nedaleč od stolpa stojijo ostanki sto let mlajše baterije svete Marije. Viteški red je na otoku zgradil tudi kasarno, ki se je pozneje nekaj časa uporabljala kot bolnišnica in karantena. Poleg tega so na otoku še rimskokatoliška kapela, policijska postaja in neobratujoč hotel. Sklici Zunanje povezave
Комино

Комино (малт. Kemmuna) је острво у Средоземном мору које припада малтешком архипелагу. Налази се у мореузу Гоцо између острва Гоцо на северу и Малта на југу. Иако има површину од свега 3,5 км² треће је по величини острво на Малти. Острво је име добило по биљци ким (или кумин, Cuminum cyminum) која је некада расла на малтешким острвима. На острву живе свега 4 стално насељена становника (2006) али се број становника повећава услед прилива туриста у летњем делу године. Комино је данас законом заштићен као парк природе. У административном смислу део је општине Ајнсилем која се налази у јужном делу острва Гоцо. Историја Због бројних и дубоких пећина у кречњачким стена, Комино је од најранијих времена важио за веома сигурно место за гусарске бродове и разне друге бегунце од закона у средњем веку. Са његових литица често су вршени напади на бродове који су пролазили кроз мореуз. Доцније су ово подручје користили малтешки витезови из реда хоспиталаца за лов и одмор. У периоду од 1285. до 1290. на острву је био заточен јеврејски кабалист и мистик и оснивач пророчке кабале Аврам Абулафија. Управо боравећи на овом острву Абулафија је написао своја најпознатија дела Књигу знакова (Sefer ha-Ot) и Речи лепоте (Imre Shefer). Током 16. и 17. века Комино је служио као затвор за витезове који су починили нека недопуштена дела. Витезови осуђени за мања кривична дела били су обавезни да учествују у градњи тврђаве на острву. Британски ратни брод ХМС Султан се 6. марта 1889. се насукао на подводну стену недалеко од острва и пар дана касније потонуо. Брод је касније извучен са дна и допремљен у луку у Валети. Знаменитости Најзнаменитија и најуочљивија грађевина на острву је торањ Санта Марија (малт. it-Torri ta' Santa Marija) саграђен 1618. као осматрачница са које су се сигнализирале потенцијалне опасности које су долазиле са мора по суседна већа острва. Тврђава се налази на централном делу јужне обале. Грађевина је квадратног облика са торњем на сваком ћошку грађевине и саграђен је на литици уздигнутој 80 метара изнад нивоа мора. Сама тврђава је висока 12 метара, њени зидови су дебљине 6 м. Тврђава је реновирана у периоду 2002/04. Исте године кад и тврђава (1618) на острву је саграђена и малена римокатоличка капелица посвећена првобитно Благовестима, обновљена и проширена 1667. и 1716. године. Капелица је данас посвећена Светој породици. На острву данас постоји и један хотел са две приватне плаже, бројни бунгалови, полицијска станица и малена црква. Питома Плава лагуна са кристално чистим морем која се налази између Комина и Коминота је једна од најпопуларнијих туристичких знаменитости Малте. На Комину су снимани бројни филмски хитови међу којима се истичу Троја, Гроф Монте Кристо и Swept Away у којем је гавну улогу тумачила Мадона. Види још Малта Географија Малте Референце Спољашње везе Острво Комино Галерија фотографија Хотел Комино Ронилачке локације на Комину Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (16. октобар 2012) Комино - Острво са благом Фотографије Плаве лагуне Пећине и тврђава Сен Мери на Комину Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (8. мај 2012) -