NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kedah

Kedah Malajzia egyik állama, a Maláj-félsziget északnyugati részén. Területe 9427 km², lakossága közel 1,9 millió fő, népsűrűsége 200 fő/km² volt 2010-ben. Székhelye Alor Setar. A legnagyobb városok: Alor Setar, Sungai Petani és Kulim. Kedah-ot az ország rizses táljának is nevezik, mivel Malajzia rizsszükségletének kb. 40%-át adja. Demográfia A lakosság nagy része maláj, jelentős a malajziai kínaiak és indiaiak száma is. Vallásilag: 77% muszlim, 14% buddhista, 6,7% hindu, a maradék egyéb. Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Kedah című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Kedah

Il Kedah (in Jawi: قدح) è uno degli stati della Malaysia. Si estende su una superficie di 9.429 km², ospita una popolazione di ca. 2 180 000 abitanti (nel 2019) ed è situato nella regione nord-orientale della Malesia peninsulare. La capitale è Alor Setar. Confina a nord con lo stato di Perlis e con la Thailandia, a sud e ad est con lo stato di Perak, a occidente si affaccia sullo Stretto di Malacca. Fa parte dello stato anche l'arcipelago di Langkawi. Distretti Il Kedah è diviso in dodici distretti. Note Voci correlate Stella al valore dello Stato di Kedah Sultanato di Kedah Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kedah Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Kedah Collegamenti esterni Sito ufficiale, su kedah.gov.my. Kerajaan Negeri Kedah Darul Aman (canale), su YouTube. (EN) Kedah, su Mindat.org.
Kedah

Kedah – stan w Malezji, na Półwyspie Malajskim, graniczący z Tajlandią. Obejmuje obszar 9425 km², zamieszkuje go 1 778 188 ludzi. Stolicą stanu jest Alor Setar. Historia Królestwo Kedah powstało w IV wieku. W 1136 r. król Kedah przyjął islam oraz tytuł sułtana. Od 1821 pod protektoratem Syjamu, a od 1909 r. – Wielkiej Brytanii. Od 1963 r. część Malezji. Obecnie sułtanem stanu jest Tunku Mahmud Sallehuddin. Zobacz też sułtani Kedahu
Quedá

Quedá (Kedah, em malaio; قدح, em jawi) é um sultanato e um dos estados da Malásia, localizado no noroeste da Malásia peninsular. Com uma área de 9 425 km² e uma população de 1 778 188 habitantes (2005), Quedá é formada principalmente por regiões de planície em que se cultiva o arroz. Pertence também ao estado a ilha de Langkawi. O estado limita ao norte com Perlis e com a Tailândia e ao sul e sudoeste com Perak e Penang, respectivamente. Sua capital é Alor Star. Quedá divide-se em doze distritos: Baling, Bandar Baharu, Kota Setar, Pokok Sena, Kuala Muda, Kubang Pasu, Kulim, Pulau Langkawi, Padang Terap, Pendang, Sik e Yan. A composição étnica do estado inclui malaios (1 336 352 habitantes), chineses (252 987), indianos (122 911) e outros. Durante o período de influência siamesa, Quedá era conhecida como Saiburi (ไทรบุรี, em tailandês). Referências Bibliografia Bibliotecas e Arquivos de Portugal [BAP] Vol. III. Lisboa: Direcção-Geral dos Assuntos Culturais. 1973
Kedah

Kedah är en delstat i nordvästra Malaysia, med gräns mot Thailand i norr och kust mot Andamansjön i väster. Befolkningen uppgick till 1 958 100 invånare år 2008, på en yta av 9 500 kvadratkilometer. Den administrativa huvudorten är Alor Setar. Ögruppen Langkawi, Malaysias västligaste område, tillhör delstaten. De största städerna är Alor Setar, Sungai Petani och Kulim. Administrativ indelning Kedah är indelat i elva distrikt: Baling Bandar Baharu Kota Setar Kuala Muda Kubang Pasu Kulim Langkawi Padang Terap Pendang Sik Yan Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kedah.
Перак

Перак е щат на Малайзия. Населението му е 2 352 743 жители (по преброяване от 2010 г.), а има площ от 21 038 кв. км. Телефонният му код е 05, а МПС кодът А. Пощенските му кодове са в диапазона 30xxx до36xxx, 39xxx. Щатът е разделен на 10 административни района. Средните температури са между 23 и 33 градуса, а влажността е често над 82,3%. Източници
Perak

Le Perak (en malais, prononcé [peraʔ] ; en jawi : ڤيراق ; en chinois : 霹雳 ; en tamoul : பேராக் ; également connu sous son nom honorifique Darul Ridzuan) est un État de Malaisie. Son nom signifie argent en malais. Celui-ci vient peut-être des gisements de fer qui ont été la source du développement minier au XIXe siècle. Villes du Perak La capitale et ville principale est Ipoh, tandis que la ville royale est Kuala Kangsar. Les autres villes sont Taiping et Teluk Intan. Subdivisions administratives L'État est constitué des districts (daerah) suivants : Histoire On a trouvé à Ipoh une statue de Bouddha qu'on a datée du VIe siècle apr. J.-C., et à Jalong, la statue d'un prêtre hindouiste qu'on a datée du IXe siècle. Au XIXe siècle, Perak est un important producteur d'étain. Les Anglais, qui possèdent déjà les Strait Settlements ("Établissements des détroits") de Malacca, Penang et Singapour, s'intéressent à cet État. Mais des querelles entre prince malais d'une part, et des luttes opposant les sociétés secrètes chinoises, perturbaient la production des mines de Perak. En 1871 le sultan Ali meurt. Selon le complexe système de succession de Perak, c'est le prince Raja Abdullah qui aurait dû être nommé son successeur, mais c'est le prince Raja Ismail qui est élu. À la même époque, deux sociétés secrètes chinoises se battaient pour le contrôle des mines d'étain. Abdullah fait alors appel à l'aide britannique pour résoudre ces deux problèmes. Les Anglais saisissent cette occasion d'étendre leur influence en Asie du Sud-Est et renforcer leur monopole sur l'étain. C'est ainsi qu'est signé en 1874 le traité de Pangkor. Ce traité entre le Royaume-Uni et le prétendant au trône de Perak marque formellement le début de l'intervention britannique dans les affaires des États de la péninsule Malaise. Démographie La population du Perak est d'environ 2 millions d'habitants. Le déclin économique faisant suite à la fermeture des mines d'étain n'a pas été freiné par une économie diversifiée. La ville d'Ipoh, reste peu active économiquement. Si bien que l'ancien État le plus peuplé du pays est devenu un foyer d'émigration vers Kuala Lumpur, Penang, voire Singapour. Tourisme L'île de Pangkor est réputée pour ses possibilités de plongée sous-marine. Notes et références Annexes Bibliographie (en) Isabella Lucy Bird, The Golden Chersonese and the Way Thither (1883). Liens externes Office du tourisme Site officiel Ressources relatives à la géographie : Marine Gazetteer Mindat.org Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail de la Malaisie
Perak

Perak egyike Malajzia 13 szövetségi államának, a Maláj-félszigeten a félsziget egyik legnagyobb állama. Északon a thaiföldi Kedah és Yala tartományok határolják, északnyugaton Pinang, keleten Kelantan és Pahang, délen Selangor, nyugaton pedig a Malacca-szoros. Nevének jelentése a maláj nyelven 'ezüst'. Ezüsthöz hasonló színű az ón. Perakban vannak a világ leggazdagabb óntartalmú hordaléküledékei, ami az 1890-es években a brit korona egyik ékszerévé tette Perakot. Egyesek szerint neve mégis inkább a vizeiben úszó halak ezüstös színére utal. Az állam arab neve Darul Ridzuan, „a szépség földje”. Területe 21 006 km2, népessége 2,4 millió fő (2007-es becslés). Fővárosa, Ipoh óniparáról volt ismert az ón árának zuhanásáig az 1980-as években, ami érzékenyen érintette az egész állam gazdaságát és elvándorláshoz vezetett. A királyi főváros Kuala Kangsar, ahol a peraki szultán palotája is áll. A peraki szultán Nazrin Shah (*1956). Perak Menteri Besarja (főminisztere) Datuk Seri Ir. Mohammad Nizar Jamaluddin (Pakatan Rakyat koalíció – Pánmaláj Iszlám Párt). A korábbi Menteri Besar, Dato Seri Diraja Mohd Tajol Rosli Mohd Ghazali (Barisan Nasional – Egyesült Maláj Nemzeti Szervezet, UMNO) a peraki parlamenti ellenzék vezetője. Közigazgatási beosztása Perak kilenc közigazgatási körzetre (malájul daerah) oszlik, amelyeket községi tanácsokra (majlis bandaraya/majlis prebandaran/majlis daerah) osztottak tovább. Kinta körzet - Népesség: 751 825; Terület: 1958 km2. Majlis Bandaraya Ipoh Majlis Daerah Kinta Selatan Majlis Daerah Kinta Barat Larut, Matang dan Selama (LMS)- Népesség: 273 321; Terület: 2103 km2. Majlis Perbandaran Taiping (administrate central and south-west part of district) Majlis Daerah Selama (administrate north part of district) Hilir Perak- Népesség: 191 098; Terület: 1727 km2. Majlis Perbandaran Teluk Intan (Majlis Daerah Hilir Perak) Manjung- Népesség: 191 004; Terület: 1168 km2. Majlis Perbandaran Manjung (Majlis Daerah Manjung) Batang Padang- Népesség:152 137; Terület: 2730 km2. Majlis Daerah Tapah Majlis Daerah Tanjong Malim Kerian- Népesség: 52 651; Terület: 938 km2. Majlis Daerah Kerian Kuala Kangsar- Népesség: 154 048; Terület: 2541 km2. Majlis Perbandaran Kuala Kangsar (Majlis Daerah Kuala Kangsar) Hulu Perak- Népesség: 82 195; Terület: 6558 km2. Majlis Daerah Gerik Majlis Daerah Pengkalan Hulu Malis Daerah Lenggong Perak Tengah- Népesség: 82 103; Terület: 1282 km2. Majlis Daerah Perak Tengah Perak legfontosabb városai Ipoh Taiping Teluk Intan Sungai Siput Kuala Kangsar Lumut Batu Gajah Tanjung Malim További információk Az állam honlapja Department of His Royal Highness, the Sultan of Perak in handling and managing all the activities of Perak's State Ruler Perak page on the official portal of the Ministry of Tourism Malaysia
Perak

Perak è uno Stato della Malesia, il secondo più vasto della penisola di Malacca. La capitale è Ipoh. Si estende su una superficie di 21006 km² e nel 2010 contava una popolazione di 2 258 000 abitanti. Confina a nord con la Thailandia, a nord-ovest con Kedah e Penang, a est con Kelantan e Pahang, a sud con Selangor e si affaccia a ovest sullo stretto di Malacca. Nel Perak si trova il parco nazionale Belum-Temenggor. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Perak Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Perak Collegamenti esterni Sito ufficiale, su perak.gov.my. (EN) Perak, su Mindat.org.
Perak (staat)

Perak is een staat in het noordwesten van Maleisië. De bestuurlijke hoofdstad van Perak is Ipoh. Het staatshoofd is Azlan Shah, de 34e sultan van Perak. Bestuurlijke indeling Perak is onderverdeeld in negen districten: Batang Padang Hilir Perak Hulu Perak Kerian Kinta Kuala Kangsar Larut, Matang dan Selama Manjung Perak Tengah Zie ook Lijst van ridderorden in Perak
Perak

Perak – stan Malezji, na Półwyspie Malajskim, graniczy z Tajlandią. Powierzchnia 21 005 km², zamieszkany przez 2 030 000 ludzi. Stolicą stanu jest Ipoh. W północnej części stanu Perak znajduje się dolina Lenggong, której dziedzictwo archeologiczne zostało w 2012 roku wpisane na listę światowego dziedzictwa UNESCO. Historia Sułtanat powstał w 1511 r. po rozpadzie Malakki. W latach 1876–1963 był pod panowaniem brytyjskim, obecnie stanowi część Malezji. Dzieli się na dystrykty: Kinta Larut-Matang Hilir Perak Manjung Batang Padang Kerian Kuala Kangsar Hulu Perak Perak Tengah Selama Zobacz też Sułtani Peraku Perak (rzeka) Przypisy
Peraque

Peraque ou Perá (em malaio: Perak) é um dos treze estados da Malásia e o segundo maior da península malaia, com uma área de 21 mil km² e uma população de cerca de 2.200.000 habitantes. Peraque, em malaio, significa prata e o nome provavelmente vem da coloração prateada do estanho, o metal mais abundante da região e que durante anos sustentou e desenvolveu a economia malaia através da exploração mineradora de empresas britânicas na área. Em fins do século XIX, com seus ricos depósitos aluviais de estanho, Peraque era uma das maiores joias da coroa do Império Britânico. Algumas versões afirmam, porém, que na verdade o nome vem do brilho prateado dos peixes na água. Peraque foi no passado o mais populoso dos estados malaios, mas a decadência da exploração do estanho na península causou uma considerável migração humana para outras partes do país. A composição étnica atual da população é de 44% de malaios, 42% de chineses e a minoria restante predominantemente de indianos. Peraque é um dos estados malaios que constitucionalmente são governados por um sultão. No momento, seu atual soberano, é o sultão Azlan Muhibbuddin Xá. Criado em 1528, esteve sob soberania tailandesa entre 1816 e 1874 e foi protectorado britânico entre 1874 e 1946. Referências Bibliografia Enciclopédia Brasileira Mérito [EBM] Vol. 15 - Parce-Poro. São Paulo: Mérito S. A. 1967 Bibliotecas e Arquivos de Portugal [BAP] Vol. III. Lisboa: Direcção-Geral dos Assuntos Culturais. 1973 Ligações externas Site de Perak
Perak

Perak är en delstat i västra Malaysia, med kust mot Andamansjön i väster och gräns mot Thailand i norr. Befolkningen uppgick till 2 351 300 invånare år 2008, på en yta av 21 035 kvadratkilometer. Den administrativa huvudorten är Ipoh. En annan stor stad är Taiping, och sultanens residens ligger i Kuala Kangsar. Administrativ indelning Delstaten är indelad i nio distrikt: Batang Padang Hilir Perak Kerian Kinta Kuala Kangsar Larut dan Matang (alternativt Larut, Matang dan Selama) Manjung Perak Tengah Hulu Perak Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Perak.
West Coast Division

West Coast Division ist die Bezeichnung für ein Verwaltungsgebiet innerhalb des Bundesstaats Sabah in Malaysia. Es gibt insgesamt fünf Verwaltungsgebiete (divisions), die wiederum in Distrikte (districts) aufgeteilt sind, was in etwa den Landkreisen in Deutschland entspricht. Distrikte Die West Coast Division ist in sieben Distrikte aufgeteilt: Distrikt Kota Belud Distrikt Kota Kinabalu Distrikt Papar Distrikt Penampang Distrikt Putatan (seit 2007) Distrikt Ranau Distrikt Tuaran Städte Größere Städte sind Kota Kinabalu Ranau Kota Belud Tuaran Penampang Papar Putatan Inanam Telipok Tamparuli Kinarut Geschichte Die Aufteilung Sabahs in fünf Gebiete (divisions) geht auf die Verwaltungsgliederung der North Borneo Chartered Company zurück. Nach Übernahme von Nord-Borneo auf Basis der 1881 erteilten Königlichen Charter, wurde die von Baron Overbeck eingeführte verwaltungstechnische Zweiteilung des Landes durch Einrichtung der beiden Residenturen West Coast Residency und East Coast Residency fortgeführt. Sitz der beiden Residenten war Sandakan, wo auch der Gouverneur seinen Sitz hatte. Jede Residentur wiederum war aufgeteilt in verschiedene Provinzen, die von einem District Officer verwaltet wurden. Mit fortschreitender Entwicklung des Landes wurde die Anzahl der Residenturen auf fünf erhöht: Tawau Residency (auch East Coast Residency genannt), Sandakan Residency, West Coast Residency, Kudat Residency und Interior Residency; die Provinzen waren anfänglich nach den Mitgliedern des Aufsichtsrates benannt: Alcock, Cunlife, Dewhurst, Keppel, Dent, Martin, Elphinstone, Myburgh und Mayne. Die Senior-Residenten belegten Sandakan und West Coast, während die anderen drei Residenten mit den Residenturen 2. Klasse (Interior, East Coast und Kudat) vorliebnehmen mussten. Die Residenten von Sandakan und West Coast waren Mitglieder im Legislative Council, der gesetzgebenden Versammlung der Company. Die Einteilung in Residenturen wurde beibehalten, als Nord-Borneo nach dem Zweiten Weltkrieg zur Kronkolonie wurde. Mit der Unabhängigkeit von Malaysia übernahm der Bundesstaat Sabah am 16. September 1963 durch die Verordnung über die Verwaltungseinheiten die Verwaltungsstruktur. Gleichzeitig wurde der Yang di-Pertuan Negeri Sabah, das Staatsoberhaupt von Sabah, ermächtigt, per Proklamation die Einteilung des Landes in divisions und districts vorzunehmen. Die Abschaffung des Begriffs residency zugunsten des Begriffs division erfolgte im Jahr 1976. Die division hat heute nur noch formale Bedeutung und stellt keine eigene Verwaltungsebene mehr dar. Der Posten des Residenten wurde ebenfalls abgeschafft, da die kommunale Verwaltung Sabahs in Händen der district officers liegt. Anmerkungen Siehe auch Kommunalverwaltung in Sabah Einzelnachweise
West Coast Division

West Coast Division (Bahagian Pantai Barat) is een deelgebied van de deelstaat Sabah op Borneo in Maleisië. Het is 7.588 km² groot. Bestuurlijke indeling De Bahagian Pantai Barat is onderverdeeld in zes districten: Kota Belud Kota Kinabalu Papar Penampang Ranau Tuaran Geografie Steden Grote steden zijn: de hoofdstad Kota Kinabalu, Ranau, Kota Belud, Tuaran, Penampang, Papar, Putatan, Inanam, Telipok, Tamparuli en Kinarut.
Западный берег (область)

Западный берег (малайск. Pantai Barat) — одна из областей в составе малайзийского штата Сабах на острове Калимантан. География Область расположена в северо-западной части штата, и занимает 7 588 км², что составляет 10,3 % территории штата. Население Согласно данным малайзийского департамента статистики, в 2006 году в области Западный берег проживало 953 900 человек, что составляло примерно 30 % населения штата Сабах. Административное деление Область Западный берег делится на семь округов: Кота-Белуд Кота-Кинабалу Папар Пенампанг Путатан Ранау Туаран Транспорт В области расположена столица штата Сабах город Кота-Кинабалу, который является основным портом Сабаха и где расположен основной аэропорт Сабаха. Ссылки Население штата Сабах в 2000 году
Теренггану

Теренггану е щат на Малайзия. Населението му е 1 015 776 души (2010 г.), а има площ от 12 959 кв. км. Административен център е град Куала Теренггану. Пощенските му кодове са в диапазона 20xxx до 24xxx, а телефонния му код е 09. Етническият му състав е: 94,7% малайци, 2,6% китайци, 0,2% индйци и други. Източници
Terengganu

Terengganu (Jawi: ترڠڬانو, pronunciat habitualment Trengganu o Tringganu) és un soldanat i estat federat constituent de Malàisia. També és conegut amb el seu títol àrab honorari, Darul Imam ("Residència de Fe"). És situat a la costa nord-est de la Península de Malàisia, i fa frontera al nord i oest amb Kelantan, al sud amb Pahang, i a l'est amb el Mar de la Xina Meridional. Les illes Pulau Perhentian també pertanyen a l'estat. Té una extensió de 12,955 km². La ciutat costanera de Kuala Terengganu, als marges del Riu Terengganu, és la capital estatal i reial, alhora que la ciutat més important de Terengganu. Història La primera notícia certa de la instal·lació de l'islam a la zona és una inscripció del 1302 o 1303 i del 1387 a Kuala Berang, on queda constància que els musulmans ja s'havien instal·lat abans a la regió. Trengganu fou sotmesa a Malaca i després a l'estat successor Johore fins al 1722 quan es va fer independent. Vers 1775 va caure sota sobirania de Siam. A l'inici del segle xix es va nomenar el primer mufti. El sultà Omar (1839-1876) va donar importància a l'establiment de la xaria i a l'inici del segle XX era coneguda com a centre d'estudis islàmics. El 1919 es va establir el protectorat britànic. El 1922 i fins a 1928 va esclatar una revolta de camperols dirigida per ulemes musulmans. El Partit Islàmic de Malàisia (Parti Islam se Malaysia, Pan-Malaysian Islamic Party, PAS) va aconseguir algun suport i del 1959 al 1961 va dominar el govern, però no hi va tornar fins del 1999 al 2004. El govern fou dirigit pel Partit de l'Aliança (Parti Perikatan, Alliance Party) format per l'UMNO (Organització de la Unió Nacional Malaia), el MCA (Associació Xinesa Malaia), i el MIC (Congrés Indi de Malàisia) entre 1961 i 1999 (des de 1973 la coalició va agafar el nom de Barisan Nasional, Front Nacional) que va tornar a governar després del 2004. Districtes Kuala Terengganu Marang Dungun Kemaman Hulu Terengganu Setiu Besut Kuala Nerus Demografia Població La seva composició ètnica el 2010 era: Malais (961.566 o 95%), xinesos (25.857 o 2,5%), hindis (2,344), altres (3,294). Religió La majoria de la gent en Terengganu són musulmans; aproximadament el 96% de la població el 2010 cens. Educació Educació terciària Universiti Malaysia Terengganu, Kuala Nerus Universiti Sultan Zainal Abidin, Kuala Nerus Educació secundària Sekolah Menengah Kebangsaan Agama Sheikh Abdul Malek Sekolah Menengah Kebangsaan Agama Tok Jiring Sekolah Menengah Agama Khairiah, Jalan Sultan Omar Referències
Terengganu

Terengganu (v terengganské malajštině Tranung, známý pod čestným arabským názvem Dāru l-Īmān) je sultanát a jeden z federálních států Malajsie. Hlavním a největším městem sultanátu je Kuala Terengganu, ležící na řece Terengganu při jejím ústí do Jihočínského moře. Terengganu má 1,2 miliónu obyvatel, kteří žijí na 13 035 km². Leží na východě Malajského poloostrova. Hraničí na západě s malajsijským státem Kelantan, na jihozápadě pak se Pahangem, z východu je omýván vodami Jihočínského moře. Státním zřízením je Terengganu konstituční monarchie v čele s dědičným sultánem, který se o moc dělí s jednokomorovým parlamentem (Dewan Undangan Negeri Terengganu), který ze svých členů volí předsedu vlády (Menteri Besar). Předsedou vlády se tradičně stává předseda největší parlamentní strany nebo koalice. Parlament má 32 členů, kteří jsou voleni v jednomandátových obvodech, při volbách konaných v pětiletých termínech. Hlavním hospodářským odvětvím je těžba ropy. Před počátkem těžby ropy na pobřeží, byl Terengganu nejchudším státem Malajsie. Další významné oblasti místní ekonomiky jsou cestovní ruch a zemědělství (především pěstování ovoce). Na území se nachází národní park Taman Negara, který se rozkládá i na území sousedních států Pahang a Kelantan. Jdeo největší a nejstarší malajský národní park. Zdejší tropický deštný prales je považovaný za nejstarší na světě. Obyvatelstvo státu patří k nejvíce homogenním v rámci Malajsie. Více než 95 % populace tvoří etničtí Malajci. K dalším etnickým skupinám patří Číňané, Tamilové, Siamci a Orang Asli. Většina populace Terengganu (dle údajů z roku 2012) jsou sunnitští muslimové (96,9 %). Další rozšířená náboženství jsou buddhismus (2,5 %), hinduismus (0,2 %), křesťanství (0,2 %) a tradiční čínské náboženství (0,2 %). Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Terengganu na anglické Wikipedii. Související články Sultán z Terengganu Následnictví terengganuanského trůnu Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Terengganu na Wikimedia Commons
Terengganu

Terengganu (Jawi: ترڠڬانو, también escrito Trengganu o Tringganu) es un estado y un sultanato de Malasia. También es conocido por su nombre honorífico árabe, Darul Iman (la residencia de la fe). La ciudad costera de Kuala Terengganu, en la boca del río Terengganu, es la capital real, la capital del estado, y la ciudad más grande de Terengganu. Demografía La población de Terengganu era de 1.149.440 en el año 2020 según el censo realizado por el Departamento de Estadísticas de Malasia. Terengganu es uno de los estados más étnicamente homogéneos del país. En 2006, los Malayos constituían el 94,7% de la población total, seguidos de un 2,6% de ascendencia china, un 0,2% de ascendencia india, y el 2,4% restante compuesto por otros grupos étnicos. Distritos Los 8 distritos de Terengganu (Daerah en Malayo) son: Kuala Terengganu Marang Dungun Kemaman Hulu Terengganu Setiu Besut Kuala Nerus Enlaces externos Portal Oficial Gobierno de Estado Terengganu (en Malayo)