NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kudat Division

Kudat Division ist die Bezeichnung für ein Verwaltungsgebiet innerhalb des Bundesstaats Sabah in Malaysia. Es gibt insgesamt fünf Verwaltungsgebiete (divisions), die wiederum in Distrikte (districts) aufgeteilt sind, was in etwa den Landkreisen in Deutschland entspricht. Distrikte Die Kudat Division ist in drei Distrikte aufgeteilt, die den Namen der größeren Städte entsprechen: Distrikt Kota Marudu mit der Stadt Kota Marudu Distrikt Kudat mit der Stadt Kudat Distrikt Pitas mit der Stadt Pitas Geschichte Die Aufteilung Sabahs in fünf Gebiete (divisions) geht auf die Verwaltungsgliederung der North Borneo Chartered Company zurück. Nach Übernahme von Nord-Borneo auf Basis der 1881 erteilten Königlichen Charter, wurde die von Baron Overbeck eingeführte verwaltungstechnische Zweiteilung des Landes durch Einrichtung der beiden Residenturen West Coast Residency und East Coast Residency fortgeführt. Sitz der beiden Residenten war Sandakan, wo auch der Gouverneur seinen Sitz hatte. Jede Residentur wiederum war aufgeteilt in verschiedene Provinzen, die von einem District Officer verwaltet wurden. Mit fortschreitender Entwicklung des Landes wurde die Anzahl der Residenturen auf fünf erhöht: Tawau Residency (auch East Coast Residency genannt), Sandakan Residency, West Coast Residency, Kudat Residency und Interior Residency; die Provinzen waren anfänglich nach den Mitgliedern des Aufsichtsrates benannt: Alcock, Cunlife, Dewhurst, Keppel, Dent, Martin, Elphinstone, Myburgh und Mayne. Die Senior-Residenten belegten Sandakan und West Coast, während die anderen drei Residenten mit den Residenturen 2. Klasse (Interior, East Coast und Kudat) vorliebnehmen mussten. Die Residenten von Sandakan und West Coast waren Mitglieder im Legislative Council, der gesetzgebenden Versammlung der Company. Die Einteilung in Residenturen wurde beibehalten, als Nord-Borneo nach dem Zweiten Weltkrieg zur Kronkolonie wurde. Mit der Unabhängigkeit von Malaysia übernahm der Bundesstaat Sabah am 16. September 1963 durch die Verordnung über die Verwaltungseinheiten die Verwaltungsstruktur. Gleichzeitig wurde der Yang di-Pertuan Negeri Sabah, das Staatsoberhaupt von Sabah, ermächtigt, per Proklamation die Einteilung des Landes in divisions und districts vorzunehmen. Die Abschaffung des Begriffs residency zugunsten des Begriffs division erfolgte im Jahr 1976. Die division hat heute nur noch formale Bedeutung und stellt keine eigene Verwaltungsebene mehr dar. Der Posten des Residenten wurde ebenfalls abgeschafft, da die kommunale Verwaltung Sabahs in Händen der district officers liegt. Anmerkungen Siehe auch Kommunalverwaltung in Sabah Einzelnachweise
Kudat Division

Kudat Division (Bahagian Kudat) is een deelgebied van de deelstaat Sabah op Borneo in Maleisië. Het is 4623 km² groot. Bestuurlijke indeling De Kudat Division is onderverdeeld in drie districten: Kota Marudu Kudat Pitas Geografie Steden Grote steden zijn: Kudat, Kota Marudu en Pitas. Externe links https://web.archive.org/web/20111017185125/http://www.sabah.gov.my/pd.kdt/
Кудат (область)

Кудат (малайск. Kudat) — одна из областей в составе малайзийского штата Сабах на острове Калимантан. География Область расположена в северной части штата, и занимает 4 623 км², что составляет 6,3 % территории штата. Население Согласно данным малайзийского департамента статистики, в 2006 году в области Кудат проживало 189 500 человек, что составляло примерно 6 % населения штата Сабах. Административное деление Область Кудат делится на три округа: Кота-Маруду Кудат Питас Транспорт Основные порт и аэродром находятся в городе Кудат. Ссылки Население штата Сабах в 2000 году
Харбор-фронт (Сінгапур)

Харбор-фронт (дослівно "Передня гавань") — набережний район, який розташований на півдні Сінгапуру. Хоча межі Харбор-фронту чітко не позначені, його розташування приблизно показане на Генеральному плані Сінгапуру як підзону під назвою Морська площа, яка розташована в районі Букіт-Мера. Серед відомих будівель району - HarbourFront Center, Сінгапурський круїзний центр, St James Power Station і VivoCity. Приморська площа наразі перебудовується під новий бізнес-центр та громадський простір. Етимологія Місцевість спочатку була відома як Сіа Ім (Seah Im), а також називалася Жардін Степс (Jardine Steps). Після розширення порту Сінгапуру його перетворили на Морську площу, а пізніше перейменували на Харбор-фронт. Сучасна назва була запропонована у 2000-х роках, щоб надати району більш престижного вигляду. Історія Харбор-фронт колись знаходився неподалік від найпівденнішої точки головного острова Сінгапуру до рекультивації земель у Танджонг Пагар і Туас. Розташування допомогло цьому району процвітати комерційно через сусідство з верфями Кеппел, зокрема з будівлею колишнього Всесвітнього торгового центру 1978 року. Місце для проведення перших виставок і конференцій у Сінгапурі — виставковий комплекс Всесвітнього торгового центру, служив також транспортним вузлом поромам до острова Сентоза та інших регіональних напрямків, таких як Батам. Сінгапурський круїзний центр був відкритий у 1991 році, він був першим у країні міжнародним круїзним терміналом. Масштабна реконструкція була проведена в цьому районі після закриття верфі на початку 2000-х років. HarbourFront Center був реконструйований з Всесвітнього торгового центра, а сусідній виставковий комплекс було знесено, щоб звільнити місце для VivoCity. Також були модернізовані вежі канатної дороги, побудовані нові офісні приміщення. З відкриттям станції метро HarbourFront і розширенням автобусної розв’язки HarbourFront у районі було значно покращено транспортне сполучення. Крім того, нове монорейкове сполучення до Сентози, Sentosa Express, було завершено та відкрито 15 січня 2007 року. Станція Харбор-фронт Кільцевої лінії метрополітену (MRT) була відкрита 8 жовтня 2011 року. Список літератури Зовнішні посилання Генеральний план району HarbourFront Генеральний план району HarbourFront
Open University Malaysia

Die Open University Malaysia (OUM) (mal. Universiti Terbuka Malaysia) in Petaling Jaya ist eine private Fernuniversität in Malaysia. Sie wurde 2000 aus einem Verbund mehrerer staatlicher Universitäten gegründet und ist heute eine Universität mit ca. 80.000 Studenten. Geschichte Eine der Bereiche des Großprojekts des Staates Malaysia Vision 2020 ist es das Bildungsniveau breiter Bevölkerungsschichten zu erhöhen. Im Jahre 1999 forderte der Bildungsminister die Multimedia Technology Enhancement Operations Sdn Bhd (METEOR), ein privates Unternehmen elf staatlicher Universitäten auf, eine private Fernuniversität zu gründen. Die Gründung erfolgte im Jahre 2000 und der Studienbetrieb wurde 2001 mit 750 Studenten aufgenommen. Organisation Der Chancellor der Universität ist ein Ehrenamt und wird durch eine bekannte Persönlichkeit besetzt, während das hauptamtliche Management der Universität durch den Vice-Chancellor geleitet wird. Neben dem Hauptcampus in Kuala Lumpur bestehen 56 Studienzentren in verschiedenen Orten in Malaysia. Die Universität besteht aus folgenden Fakultäten und Zentren: Faculteit Bedrijfskunde & Management Faculteit Techniek en Toegepaste Wetenschappen Faculteit Sociale Wetenschappen en Geesteswetenschappen Faculteit Educatie Centrum voor afstudeeronderzoeken Centrum voor beoordeling van eerder leren Siehe auch Liste der Universitäten und Hochschulen in Malaysia Weblinks Offizielle Homepage (englisch) Einzelnachweise
Taman Desa Kemandol

Taman Desa Kemandol (also known as Desa Kemandol or Kampung Orang Asli Bukit Kemandul) is a neighbourhood of the Temuan Orang Asli located in the Kuala Langat district, Selangor, Malaysia. Its population was 923 people in mid-2023. The postcode used in the neighbourhood is 42610 Jenjarom. Another place that uses the postcode is Bandar Saujana Putra. Administration Taman Desa Kemandol is located within Mukim Tanjong Duabelas, which is one of the seven mukims in the Kuala Langat district. Apart from that, Taman Desa Kemandol is located under the administration of the Kuala Langat Municipal Council (MPKL), where it is in the 7th Zones of MPKL. Politically, Taman Desa Kemandol is located in the Sijangkang state area, which is one of the three state areas within the Kuala Langat parliamentary constituency. Geography The neighbourhood has an area of 47.39 ha (117.1 acres). There is a retention pond in Taman Desa Kemandol which is managed by the Kuala Langat Department of Irrigation and Drainage. Fishing activities are carried out at the pond by the residents of this neighbourhood. Demographic Ethnicity The Temuan ethnicity makes up the majority of the neighbourhood's population. Religion Residents of the neighbourhood are followers of Islam and traditional beliefs. Population In mid-2023, a total of 923 people lived in Taman Desa Kemandol with 52.1% of them are male, while 47.9% of them are female. Amenities Taman Desa Kemandol has one primary school, namely Sekolah Kebangsaan Bukit Kemandol. There is also an Al-Quran and Fardhu Ain Integration Class (KAFAI) in the neighbourhood. In addition, it also has a community hall located next to the primary school. KAFAI that been said is to be located right next to the community hall. Other than that, there is a surau in the neighbourhood, namely Surau Al-Hidayah. Next to Surau Al-Hidayah, there is a Muslim cemetery. References External links Blogspot Taman Desa Kemandol
National Heroes Square (Malaysia)

The National Heroes Square (Malay: Dataran Pahlawan Negara) is a monument and war memorial in Putrajaya, Malaysia. The memorial is located at Precinct 1 to replace the Tugu Negara as a venue for Hari Pahlawan. History Completed on 2016, it is the location of the celebration of Heroes Day every year in Malaysia in accordance with the ruling of the National Fatwa Council in 1998 and the latest in April 2009. Also, the new square held its first ever Trooping the Colour the same year. Features Main Square Malaysian War Memorial Pavilion (Pavilion Memorial Peringatan Perang) Malaysian Armed Forces and Police Museum (Muzium Angkatan Tentera Malaysia dan Polis Diraja Malaysia) See also List of tourist attractions in Putrajaya References
Plaza de los Héroes Nacionales (Malasia)

La plaza de los Héroes Nacionales (en malayo: Dataran Pahlawan Negara) es un monumento a los caídos en Putrajaya, Malasia.​ El monumento, que es análogo al Memorial de Guerra Australiano en Canberra, Australia, se encuentra en el Precinto 1 para sustituir el Monumento nacional (Tugu Negara) como sede del Día de los Guerreros (Hari Pahlawan). Una vez terminado en 2013, será el lugar de la celebración del Día de los Guerreros cada año en Malasia, en conformidad con la decisión del Consejo Nacional de Fatwa en 1998 y la última en abril de 2009. Véase también Plazas urbanas por tamaño Espacio urbano Plaza Mayor Referencias
Сипадан

Сипадан е единствения океански остров на Малайзия. Достига на височина 600 m. Островът се намира в море Сулавеси на изток от главния град Тувау и от брега на Източна Малайзия на о. Борнео. Сипадан е формиран от корали, които са се развивали на върхът на вулкан. Тази дейност им е отнела хиляди години. Островът се намира в „сърцето“ на Индо-тихоокеанския басейн, център на едни от най-богатите морски хабитати в света. Повече от 3000 вида риби и стотици видове корали са класифицирани в тази екосистема. Външни препратки Страницата за о. Сипадан в уебсайта за туризъм в Малайзия Архив на оригинала от 2008-12-07 в Wayback Machine.. Снимки от Сипадан.
Sipadan

Sipadan je neobydlený ostrov v Celebeském moři 36 km od pobřeží Bornea, který patří k malajskému státu Sabah. Je dlouhý 600 metrů a široký 250 metrů, má rozlohu 13 hektarů. Je tvořen korály rostoucími na 600 metrů vysoké vyhaslé podmořské sopce a jako jediný malajský ostrov neleží na kontinentálním šelfu. Moře okolo Sipadanu patří díky čisté vodě a bohaté fauně k nejvyhledávanějším potápěčským lokalitám na světě, vyhlášené jsou zejména oblasti Barracuda Point a Turtle Cavern. Vyskytuje se zde žralok velrybí, žralok kladivoun, žralok spanilý, ploskozubec vysokočelý, muréna nosatá, vřeténka ozdobná, kareta obrovská, kareta pravá nebo chobotnice kroužkovaná. Od roku 1933 je ostrov přírodní rezervací, v roce 2004 byl režim ochrany zpřísněn a návštěva je již možná pouze na zvláštní povolení, přičemž není dovoleno zůstat přes noc. Na Sipadan a sousední ostrov Ligitan si činí nároky také Indonésie, v roce 2002 rozhodl Mezinárodní soudní dvůr ve prospěch Malajsie. V dubnu 2000 napadli Sipadan bojovníci ze skupiny Abú Sajjáf a unesli skupinu turistů a domorodých zaměstnanců resortu. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sipadan na Wikimedia Commons Turistické stránky (en)
Sipadan

Sipadan (Pulau Sipadan) es una isla perteneciente a Malasia situada en el mar de Célebes al este de Borneo. Forma parte del estado federado malasio de Sabah. Esta isla alcanzó notoriedad por el secuestro de Abu Sayyaf en el año 2000 en el que algunos turistas extranjeros fueron secuestrados por terroristas islamistas. En 2004, la isla fue declarada reserva natural y se clausuró la estación turística (resort) existente. Las estaciones turísticas más cercanas se encuentran en las vecinas islas de Mabul y Kapalai y en la ya más alejada ciudad de Semporna. Desde entonces, la isla sólo puede visitarse durante el día por un número limitado de personas y ya no se permite pernoctar en ella. Asimismo, se ha limitado el acceso a gran parte de la isla. Tan sólo está habitado por un pequeño destacamento del ejército y de la policía. Fauna Sipadan es conocida como zona de buceo, y está catalogada como uno de los 5 mejores lugares del mundo para hacer submarinismo. Fue Jacques Cousteau quién dio a conocer Sipadan al resto del mundo tras grabar el documental titulado "Borneo: el fantasma de la tortuga marina", y es que aquí se encuentran más de 3.000 tipos de peces y centenas de especies de coral. La riqueza de su vida marina es enorme e incluye tiburones de arrecife, barracudas, peces loro cototo verde, mantarrayas, rayas águila, tiburones martillo y tiburones ballena. Además pueden avistarse tortugas verdes y carey en grandes cantidades.​ Buceo en Sipadan Sipadan cuenta con un total de 14 puntos de buceo distribuidos alrededor de toda la isla. Las zonas de buceo más importantes son: Los requisitos para hacer submarinismo en Sipadan son los siguientes: Tramitar un permiso. Se conceden 176 permisos al día por parte de Sabah Parks y están distribuidos entre 24 resorts. Tener la titulación Advanced. Además solo está permitido hacer 2 buceos en Sipadan por día y deben ser en puntos distintos. En Barracuda Point, el punto de inmersión más famoso, solo puede haber 50 submarinistas a la vez. Mejor época para ir a Sipadan Aunque se puede bucear en Sipadan durante cualquier momento del año, la época en la que hay mejor visibilidad para hacer submarinismo es entre marzo y noviembre. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Sipadan. Bucear en la isla de Sipadan Buceo en Sipadan Fabio Spadi (2003): Pulau Ligitan and Pulau Sipadan: New Parameters for the Concept of Dependency in the Maritime Environment?. En: The International Journal of Marine and Coastal Law 18: págs. 295-310.
Sipadan

Sipadan is een tropisch oceaaneiland ten oosten van Tawau in Maleisië gelegen in de Celebeszee samen met Pulau Mabul en Pulau Kapalai in de deelstaat Sabah. Het gaat om een koraaleiland bovenop een uitgedoofde vulkaan. Door de overgang tussen koraalriffen en de oceaan met diepten tussen 600 en 1200 meter is de zee er rijk aan soorten. Hierdoor en door de prachtige (maar kleine) zandstranden is het eiland geliefd bij duikers. Het eiland is bereikbaar per boot vanaf Semporna, Mabul en Kapalai. Territoriaal conflict In het verleden was het eiland de spil in een territoriaal conflict tussen Maleisië en Indonesië. Uiteindelijk werd de zaak voorgedragen aan het Internationaal Gerechtshof, dat eind 2002 de eilanden Sipadan en Ligitan aan Maleisië toekende, op basis van de laatste feitelijke bezetting van het eiland. Natuur en recreatie Het eiland is een vogelreservaat en wordt beheerd door het Wildlife Department van Sabah. Het is een ideale duikbestemming vanwege de koraalriffen. Er zijn vele soorten vissen, schildpadden en koraal. Een speciale attractie van Sipadan zijn de zeeschildpadden die hier worden beschermd en de witpuntrifhaaien. Er zijn duikplaatsen zoals Barracuda Point, Coral Gardens, Turtle Patch en Staghorn Crest. In 1989 filmde Jacques-Yves Cousteau er de bekroonde natuurdocumentaire Le Spectre de la tortue. In 2004 werd, teneinde de natuur te beschermen, besloten om alle duikscholen en verblijven van Sipadan te sluiten en deze te verplaatsen naar andere eilanden of het vasteland in de omgeving. Duiken vindt nog steeds plaats, het aantal duikers is echter gelimiteerd tot 100 per dag. Het eiland wordt streng bewaakt door Maleise militairen. Externe links Sipadan Foto's
Sipadan

Sipadan – niewielka wyspa (powierzchnia 12 ha) na północno-wschodnim wybrzeżu wyspy Borneo. Znana głównie jako atrakcyjne miejsce do nurkowania i miejsce godów żółwi zielonych. Jaskinia żółwi Pod wyspą Sipadan istnieje jaskinia, której dno zasłane jest kośćmi żółwi. Miejsce to zrodziło legendę o cmentarzu, gdzie przypływają stare żółwie, by w spokoju umrzeć. Naukowcy podejrzewają, że zwierzęta po prostu gubią się w krętych korytarzach jaskini i nie mogąc nabrać powietrza, toną. Niemniej jaskinia ta jest jednym z ulubionych miejsc płetwonurków. Linki zewnętrzne Oficjalna strona: Sipadan.com
Sipadan

Sipadan é a única ilha oceânica da Malásia e faz parte do estado de Sabá. Está localizada no mar de Celebes e possui uma área de 15 hectares. A ilha é cercada por recifes de coral que representam o habitat de mais de 3000 espécies diferentes de peixes. A ilha foi declarada em 1933 como santuário de pássaros, por sua grande variedade de espécies de aves tropicais. A ilha foi formada por corais que cresceram sobre um extinto cone vulcânico que levou milhares de anos a desenvolver-se. Sipadan está no coração do Indo-Pacífico, centro de um dos mais ricos habitats marinhos do mundo. Por isso é considerada como um dos melhores lugares do mundo para a prática do mergulho, pois sua orla apresenta quedas de até 610 metros de profundidade, o que facilita também a ancoragem de barcos. História Até ao início do século XX, a ilha esteve no centro de uma disputa territorial entre a Malásia e a Indonésia. O assunto foi levado ao Tribunal Internacional de Justiça e, no final de 2002, este atribuiu a ilha Sipadan e a ilha Ligitan à Malásia, com base na "efetiva ocupação" mostrada pelo anterior ocupante (a potência colonizadora da Malásia: o Reino Unido) e à ausência de qualquer outro título superior. A ilha alcançou notoriedade em 2000 depois de um sequestro de turistas pelo grupo islâmico militante Abu Sayyaf que luta pela emancipação de uma parte do território filipino e que consta na lista estadunidense de grupos terroristas. Em 15 de maio de 2006 um barco transportando materiais de construção danificou uma parte dos arrecifes da ilha. Referências Ver também Disputa de Ligitan e Sipadan Ligações externas As Mil Maravilhas do Mundo Mergulhos Alma de Viajante Histórias do Vento
Сипадан

Сипадан (малайск. Sipadan) — небольшой остров в Малайзии, восточная часть штата Сабах. Представляет собой конус потухшего вулкана. Живность В водах вокруг Сипадана обитают акулы, черепахи, большое разнообразие видов рыб. На самом острове живут вараны. Туризм Вместе с близлежащими островами, такими как Мабул и Капалай, Сипадан образует один из самых привлекательных регионов Малайзии для дайвинга и сноркелинга. Сипадан объявлен национальным парком. Въезд для туристов возможен по заявкам, не более 120 человек в день. Плата за посещение на день — 40 рингит (эквивалент $11). Видео Морские черепахи в Сипаданe на YouTube
Sipadan

Sipadan är en liten ö utanför den malaysiska provinsen Sabahs östkust på norra Borneo. Efter att ön uppmärksammats av den franske marinforskaren Jacques-Yves Cousteau blev den erkänd som en av världens mest spektakulära dykplatser. Ön stiger rätt upp ur oceanen vars havsbotten är på 800-1200m djup. Den ökade turismen orsakade också att Indonesien gjorde anspråk på ön, men den tillhör fortfarande Malaysia. Idag finns inga dykcenter eller boende på ön, de enda som får bo på ön är militärer och parkvakter. Sipadan nås enkelt med båt från kuststaden Semporna. Som på många andra ställen har den ökade turismen haft negativ inverkan på det marina livet. Antalet besökare och dykverksamheten på ön är dock reglerad av myndigheter. Uppdatering 2006: Närmaste boende till Sipadan är Kapalai resort som är exklusiv men befinner sig 20min från Sipadan. Billigare alternativ finns på ön Mabul där dykare kan bo på resort eller longhouse. -Korallen är i väldigt gott skick och det går inte ett dyk utan att man ser både hajar, sköldpaddor och barracudas. Sipadan passar väldigt bra även för snorklare.
Мечеть Нагоре Дурга

Мечеть Нагоре Дурга (малай.Durgha Nagore;кит. 纳宫神社 тамил.நாகூர் தர்கா) — мечеть в Сингапуре, построена мусульманами южной Индии в 1828—1830, и была первоначально известна как Шахул Нагоре Дурга. Реставрация памятника закончилась в 2007 — чуть изменив немного внешний облик с конца 19-го столетия. В ней есть уникальная смесь классических и индийских мусульманских мотивов. История Мечеть Нагоре Дурга была построена, чтобы ознаменовать посещение острова мусульманами (мусульманские торговцы и ростовщики с южного берега Индии), кто путешествовал вокруг Юго-Восточной Азии, распространяющей слово индийского Ислама. Землю предоставили в 1827, при условии, что в строительстве не будет использоваться дерево. В 1974, мечеть стала национальным памятником. Святыня была закрыта с 1990-х из-за опасений, что строение рухнет. Святыня была восстановлена как индийский мусульманский центр наследия, и открыта в конце 2007. Работы по восстановлению начались в январе 2007 и закончились в конце того же самого года, после посещения её президентом Натаном (он посетил её 3 декабря 2006). Стоимость реставрации S$1.8 миллиона, индийское мусульманское сообщество смогло дать лишь S$200,000 от этой суммы. Архитектура Самая интересная визуальная особенность — фасад: Два арочных окна обрамляют арочный дверной проём, с колоннами. Выше них «миниатюрный дворец» — массивная точная копия фасада дворца, с крошечными отверстиями предназначенными для окон и маленьким арочным дверным проёмом в середине. От углов фасада, возвышаются минареты с 14 уровнями, с тремя небольшими куполообразными очертаниями на каждом уровне и луковыми куполами на вершине.
Kenyir-See

Der Kenyir-See (Tasik Kenyir) ist ein Stausee in Nordost-Malaysia. Beschreibung Der See liegt in Terengganu und dient der Stromerzeugung aus Wasserkraft. Er liegt 55 km von Kuala Terengganu entfernt. 1988 wurde der Staudamm aus Steinschüttmaterial von Almarhum Sultan Mahmud Al-Muktafi Billah Shah eingeweiht. Nach ihm ist auch das Wasserkraftwerk Sultan Mahmud Power Station benannt. Tourismus und Fischerei sollten ebenfalls durch das Projekt gefördert werden. Der See ist einer der größten in Südostasien. Der Wasserstand und damit auch die Größe der Wasseroberfläche schwankt im Jahresverlauf. Er ist damit zwischen ungefähr 260 und 380 km² groß. Im März und April ist der Wasserstand am höchsten, im August meist am niedrigsten. Im See gibt es 340 Inseln. Siehe auch Liste der größten Stauseen der Erde Liste von Talsperren der Welt Weblinks Kenyir Lake - Kenyir Dam Kenyir Lake - Kenyir Reservoir KENYIR LAKE A Study on Concrete Faced Rockfill Dams - Seite 92 (PDF; 8,7 MB)