NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Larkin Sentral

The Larkin Sentral (formerly Larkin Bus and Taxi Terminal) is a bus terminal located in Johor Bahru, Johor, Malaysia. It has direct bus services to and from many cities and towns in Peninsular Malaysia, Singapore and Hat Yai in Thailand. This T-shaped terminal has three levels and about 50 bus bays. Also combined with a wet market, the terminal is located near Larkin Stadium. The terminal is connected to the nearby Jalan Tun Abdul Razak. History Originally known as Larkin Terminal, the terminal was jointly built by the Johor Bahru City Council and Lion Group of Companies in 1995 at a cost of RM 15 million. The terminal began operations on 1 January 1996. The terminal is four times the size of the Jalan Terus terminal at the city centre, located 5 kilometres away. After the opening of Larkin Terminal, the Jalan Terus terminal became a food centre. At opening time, the terminal had 56 ticketing counters, 18 tour agent booths, 46 shops, a bank, post office, a clinic and two fast food restaurants. Larkin Sentral received RM 10 million to upgrade their facilities which will be completed on 2016. Transportation services Intercity express bus The terminal serves mainly intercity bus services from Johor Bahru to various places in Peninsular Malaysia especially to Melaka, Seremban, Kuala Lumpur, Ipoh, Penang, Kota Bharu and other towns and cities. Express bus services to other towns in Johor like Batu Pahat, Muar and Mersing is also available here. Online ticketing system is accepted in this terminal although one need to exchange tickets to terminal-type ticket by a small fee. Entry to bus departure/arrival areas is limited to valid ticket holders only. Local bus The terminal also serves local buses to various places in Johor Bahru and surrounding areas, with services goes up to Pontian, Ayer Hitam and Kota Tinggi. Shuttles to Johor Bahru Sentral train station and the city centre is also available from the terminal. Local public buses in Johor Bahru currently accept cashless payments such as Visa card, NFC using smartphone or smartwatch, and QR code payment, making it the first Malaysian city to support contactless payment using smart devices on urban bus network. Cross-border services The terminal also locates various cross border transports to Singapore. Stage buses by Causeway Link, Singapore-Johore Express and SBS Transit terminates at this terminal from various places in Singapore, mainly Kranji MRT station and Queen Street bus and taxi hub near Bugis. Tickets are purchased directly from the bus with most accepts debit and credit cards. Cross-border platforms are located separately from express buses. Taxi hub for cross-border taxis is also available here, with their main service is to Queen Street hub in Singapore with a fixed fare. Fares can be paid when alighting the taxi. Express buses to Hat Yai, Thailand is available from the terminal, although the ticketing and departure process is similar to other intercity buses. See also List of bus routes in Johor Bahru Transport in Malaysia References External links Timetable of intercity buses at Larkin Bus Terminal Timetable and fares of intercity buses at Larkin Bus Terminal
Kinabalu Tower

Kinabalu Tower, also known as Sabah State Administrative Centre is a 33-storey, 132-meter-tall, government office complex building in Kota Kinabalu, Sabah, Malaysia. It is Kota Kinabalu and Borneo's second tallest building. The complex consists of a single 33-storey office tower and two 9-storey office buildings that house the state's chief minister's office and other state government cabinet members. The construction commenced in August 2011 and was scheduled to complete in 30 months, however additional works and interior works would be completed later in around December 2016. After completion, the tower and the Sabah State Administrative Centre were handed over to the Sabah State Government, and government services would open in 2017. Today, the 33-storey office tower is the second tallest building in Borneo just after the Jesselton Twin Towers, which is in the same city. See also List of tallest buildings in Kota Kinabalu Tun Mustapha Tower Wisma Innoprise Jesselton Twin Towers Gallery References
Jalan Ampang Muslim Cemetery

The Jalan Ampang Muslim Cemetery (Malay: Tanah Perkuburan Islam Jalan Ampang; Jawi: تانه ڤرقبورن اسلام جالن امڤاڠ) is a cemetery at the Kuala Lumpur city centre, Malaysia. It is located at Jalan Ampang near Kuala Lumpur City Centre. The cemetery was established on 1819. Notable burials P. Ramlee – film actor, director, singer, and songwriter. (died 1973) Tan Sri Zainal Abidin Ahmad (Za'aba) – Malaysian writer and linguist. (died 1973) Salmah Ismail (Saloma) – Singapore-born Malaysian film actress, singer and also wife of Tan Sri P. Ramlee. (died 1983) Abdul Rahman Hashim – Inspector General of Police (died 1974, in an assassination carried out by communist subversives during the Communist insurgency in Malaysia (1968–89)) Abdul Malek Yusuf – Second Malacca state Yang di-Pertua Negeri (Governor) (1959–71) (died 1977) Tan Sri Yaacob Abdul Latiff - Second Mayor of Kuala Lumpur (died 1985) Mubin Sheppard – Former Director-General of the National Archives of Malaysia, renowned historian and academic. (died 1994) Ibrahim Din – veteran actor (died 1996) Ismail Mohd Ali – Second Governor of Bank Negara Malaysia (died 1998) Nasir P. Ramlee – son of late P. Ramlee (died 2008) Ainuddin Wahid – educationist and Universiti Teknologi Malaysia (UTM) Vice Chancellor (died 2013) Salma Ismail – first Malay woman doctor (died 2014) Mustapha Maarof – veteran actor (died 2014) Cik Puan Noor Yvonne Abdullah – Wife of Malaysian political, Tengku Razaleigh Hamzah (died 2015) Mariani Ismail – veteran actress and also sister of late actress Salmah Ismail (Saloma) (died 2015) ms:Sheikh Salim Sheikh Muhammad Al Mahros – veteran singer (died 2016) Elyas Omar – third Mayor of Kuala Lumpur (died 2018) References External links Jalan Ampang Muslim Cemetery at Find a Grave
Kian Kok Middle School

Kian Kok Middle School (Sekolah Menengah Kian Kok in Malay, 沙巴建国中学 in Chinese) is a Chinese independent high school located in Kota Kinabalu, Sabah, Malaysia. The current principal is Goh Teck Seng (吴德成). The school offers both Malaysian public examination SPM, and Chinese independent high school examination, UEC. History Kian Kok Middle School was founded in Kota Kinabalu during the early 1963. It was initially founded with the intention of accommodating junior high school students who failed to enroll into any public school. On 1 June 1963, the Hokkien association of Kota Kinabalu initiated the funding campaign for Kian Kok Middle School, with an initial donation of RM10,000 by the chairman. Within 9 months, the association has raised a total amount of approximately RM300,000. During the early days of the school, there were only around 60 students and two classes. Students were forced to study in a temporary "campus" made up of several commercial offices that were leased by local businesses. The first building of Kian Kok Middle School was finally completely in January 1965. All 366 junior high school students enrolled in the school at that time were moved to the new permanent campus in Jalan Tuaran. Kian Kok Middle School introduced their senior high school class in 1966. By 1968, the school was completed with four senior high school classes and eleven junior high school classes. It was considered as the standard size of a Malaysian high school at that time. References External links Kiankok.edu.my http://www.theborneopost.com/2013/11/03/students-protest-sacking-of-10-teachers/
Circuit de Johor

El circuit de Johor va ser un circuit de curses situat a Pasir Gudang, a l'estat de Johor, Malàisia. Història Les obres de construcció del circuit van començar el 1985 i el 1986 el va inaugurar oficialment el soldà Iskandar. El 1998, el circuit va ser millorat i aquell any mateix va acollir el Gran Premi de Malàisia de motociclisme, així com dues curses del Campionat del Món de Superbike els anys 1992 i 1993. A començaments del segle xxi, el circuit acollia sovint proves del Festival Asiàtic de Velocitat (Asian Festival of Speed), que inclou el Campionat Asiàtic de Turismes i el de Fórmula 2000. El 2003, la Fórmula 2000 es va substituir per la Fórmula BMW Àsia i s'hi afegí la Porsche Carrera Cup Asia per a l'ocasió. El 2015, el soldà Ibrahim Ismail va anunciar que el circuit seria modernitzat. El 2016 es va presentar el nou pla de disseny, amb un cost de 800 milions de dòlars, però els plans de desenvolupament van fracassar i el circuit es va acabar tancant el 2017 després de les curses del Campionat d'Àsia de motociclisme. Referències Enllaços externs Circuit de Johor - Lloc web oficial (anglès)
Johor Circuit

Der Johor Circuit ist eine Motorsport-Rennstrecke in Pasir Gudang, Johor, Malaysia. Die Strecke war Malaysias zweite permanente Rennstrecke. Nach einem geplanten Umbau 2015 finden dort seitdem keine Rennveranstaltungen mehr statt. Geschichte Die im Uhrzeigersinn zu befahrene Strecke wurde 1986 offiziell eröffnet. Der 3,86 km lange Kurs war nach dem Shah Alam Circuit die zweite in Malaysia eröffnete Rennstrecke. Auf dem Gelände der Rennstrecke befand sich außerdem noch eine Kart- und Motocross-Strecke. 1992 und 1993 beherbergte sie einen Lauf zur Superbike-Weltmeisterschaft, 1998 wurde der Große Preis von Malaysia für Motorräder im Rahmen der Motorrad-Weltmeisterschaft ausgetragen. Nach diesen Events wurde der Circuit nur noch für nationale Automobil- und Motorradmeisterschaftsläufe genutzt. Schließung Im Jahr 2015 waren die Einrichtungen der Strecke in einem verfallenen Zustand. Im September kündigte der Sultan Ibrahim Ismail von Johor umfangreiche Renovierungsarbeiten an. Geplant waren unter anderem eine Fahrschule und ein Museum, das „die Geschichte des Motorsports in Johor“ zeigen sollte. So sollte auch die Sammlung von Oldtimern und Motorrädern des Sultans dort ausgestellt werden. Im Gegensatz zu früheren Streckenupdates sollte die Strecke auf den Breitensport ausgerichtet werden. Ende 2015 wurde die Rennstrecke für die Erneuerung des Streckenbelags und der Streckenbegrenzungen geschlossen. Allerdings wurden die Arbeiten in der Folge nicht durchgeführt. Auf der offiziellen Facebook-Seite der Rennstrecke wurde 2018 mitgeteilt, dass die Strecke ohne Veranstaltungen geschlossen bleiben würde. Seitdem gab es keine offiziellen Mitteilungen mehr. Parallel wurde Pläne bekannt anstelle von Johor eine neue internationale Rennstrecke namens Fastrackcity, die von Herman Tilke entworfen wurde, zu konstruieren. Das Projekt in Iskandar Puteri sollte vom Singapurer Milliardär Peter Lim mit der königlichen Familie von Johor als Partner und dem staatlichen malaysischen UEM Fonds finanziert werden. Trotz des Beginns der Bauarbeiten im Jahr 2017 wurde der angestrebte Eröffnungstermin 2019 nicht eingehalten. 2023 war die Rennstrecke noch existent aber weiterhin geschlossen. Siegerlisten Motorrad-WM Superbike-WM Weblinks Offizielle Website (In Englisch) Johor auf Rennstreckendatenbank Racing-Circuits.Info Einzelnachweise
Johor Circuit

The Johor Circuit was a race track located in Pasir Gudang Johor, Malaysia. History The construction of the circuit began in 1985 and was officially opened on 1986 by Sultan Iskandar. In 1998, it underwent another development. In 2015, Sultan Ibrahim Ismail announced that the circuit would be redeveloped. In 2016, the new design plan was presented with a cost of US$800 million. However, the redevelopment plans failed, and the circuit was closed in 2017 after the Asia Road Racing Championship races. Events The circuit hosted the Malaysian motorcycle Grand Prix in 1998, as well as two races of the Superbike World Championship in 1992 and 1993. The Asian Festival of Speed, comprising the Asian Touring Car Championship and the Asian Formula 2000 series, used to host its events at Johor Circuit in the early 2000s. In 2003, Asian Formula 2000 was replaced by Formula BMW Asia and is joined by Porsche Carrera Cup Asia for the event. Lap records The fastest official race lap records at the Johor Circuit are listed as: See also Sport in Malaysia List of tourist attractions in Johor References External websites Official Johor Circuit Facebook page
Circuito de Johor

El circuito de Johor es un autódromo en la localidad de Pasir Gudang, estado de Johor, Malasia. El circuito, de 3860 metros de extensión, abrió sus puertas en el año 1986 impulsado por el sultán Iskandar de Johor. Johor albergó el Gran Premio de Malasia de Motociclismo de 1998, una carrera del Campeonato Mundial de Motociclismo, y la fecha malaya del Campeonato Mundial de Superbikes en 1992 y 1993. Enlaces externos Sitio oficial del circuito de Johor
Circuit de Johor

Le circuit de Johor est un circuit de sport mécanique situé en Malaisie à Pasir Gudang dans le Johor. Il a été inauguré par le sultan Iskandar de Johor en 1986. Le circuit a été mis aux normes et homologué par la Fédération internationale de motocyclisme en 1990 et a accueilli le Grand Prix moto de Malaisie en 1998 et une manche du Championnat du monde de Superbike en 1992 et 1993. Liens externes Site officiel Ressource relative au sport : Motorsport Stats Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du sport automobile Portail des sports motocyclistes Portail de la Malaisie
Circuito di Johor

Il circuito di Johor è il circuito per gare sportive della città di Pasir Gudang, nello Stato di Johor, in Malaysia. Il circuito fu aperto ufficialmente nel 1986 dal sultano Iskandar di Johor (ottavo Yang di-Pertuan Agong). Sul tracciato si è svolta una prova del mondiale Superbike nel 1992 e una nel 1993, mentre nel 1998 ha ospitato il GP della Malesia del motomondiale, che negli anni precedenti si era disputato sul circuito di Shah Alam; in quell'anno i vincitori delle classi 500, 250 e 125 furono rispettivamente Mick Doohan, Tetsuya Harada e Kazuto Sakata. Dall'anno successivo il Gran Premio si è spostato al circuito di Sepang, di nuova costruzione. Albo d'oro del Motomondiale Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su circuito di Johor Collegamenti esterni (EN) Sito ufficiale, su johorcircuit.com.my. URL consultato il 15 aprile 2005 (archiviato dall'url originale il 15 aprile 2005).
Johor Circuit

Het Johor Circuit is een permanent circuit in de buurt van Pasir Gudang in Maleisië. Het circuit werd in 1986 officieel geopend door Mahmud Iskandar, de achtste koning van Maleisië. In 1992 en 1993 organiseerde het circuit races van het wereldkampioenschap superbike, die werden gewonnen door Raymond Roche, Doug Polen en Carl Fogarty. In 1998 organiseerde het circuit ook de Grand Prix van Maleisië in het wereldkampioenschap wegrace, waarbij de 125cc-klasse werd gewonnen door Noboru Ueda, de 250cc-klasse door Tetsuya Harada en de 500cc-klasse door Mick Doohan. Externe links Officiële website
Johor Circuit

Johor Cicruit – tor wyścigowy położony w mieście Pasir Gudang w stanie Johor w Malezji. Tor został wybudowany w 1986 roku i był pierwszym w Malezji torem wyścigowym spełniającym międzynarodowe wymogi nieznajdującym się w Dolinie Klang. Początkowo tor gromadził lokalnych entuzjastów, jednakże w 1990 roku został unowocześniony, by spełniać wymogi FIM, i w latach 1992–1993 organizował mistrzostwa World Superbike. W 1998 na torze Johor odbyło się Motocyklowe Grand Prix Malezji. Na torze odbywają się lokalne zawody, takie jak Saturday Nite Sprint czy Johor Sprint Challenge. Przy torze znajdują się także tory: kartingowy i motocrossowy. Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona toru (ang.)
Asijsko-pacifické hospodářské společenství

Asijsko-pacifické hospodářské společenství (anglicky Asia-Pacific Economic Cooperation, zkratka APEC) je organizace sdružující 21 zemí. Tyto země vytvářejí polovinu HDP světa. Cílem tohoto seskupení je zlepšit ekonomické a politické vztahy mezi členskými státy. Tato ekonomická integrace má své sídlo v Singapuru. Členové Cíle organizace APEC vzniklo původně jako diskusní fórum zemí, které chtěly řešit ekonomické problémy regionu. Po celé období své existence sleduje následující cíle: růst a rozvoj regionu, zvýšení efektů regionu plynoucích z větší ekonomické spolupráce, rozvoj a posilování otevřeného multilaterálního systému obchodu, odstranění bariér obchodu se zbožím, službami a investicemi. Naplňováním těchto cílů vedlo ke vzniku regionálního seskupení s obrovskou ekonomickou silou. Státy APEC se podílí na třetině rozlohy světa, žije v nich přibližně 40 % obyvatelstva, podílí se na více než polovině světového HDP a přibližně 45 % světového obchodu. V roce 1994 byl stanoven ambiciózní cíl – vytvoření zóny volného obchodu. Za tímto účelem byl vytvořen akční plán, který má vést k naplňování volného obchodu. Plán je postavený na dobrovolnosti a korespondují s ním tři hlavní pilíře APEC: Obchodní a investiční liberalizace Ekonomická a obchodní spolupráce Podpora obchodu a investic Od roku 1993 se uvolňuje obchod a rostou investice v regionu. Roste rovněž podíl vzájemného obchodu mezi státy APEC. Každoroční summity Externí odkazy Galerie Asijsko-pacifické hospodářské společenství na Wikimedia Commons Obrázky, zvuky či videa k tématu Asijsko-pacifické hospodářské společenství na Wikimedia Commons Oficiální stránky společenství
APEC

APEC (Asia-Pacific Economic Cooperation) er en gruppe af Stillehavslande, der årligt mødes for at forbedre økonomiske og politiske bånd mellem medlemslandene. Det første møde mellem partnerne blev holdt i Canberra, Australien i 1989. Organisationen har hovedkontor i Singapore. APECs 21 medlemslande er: fra 1989: Australien Brunei Canada Indonesien Japan Sydkorea Malaysia New Zealand Filippinerne Singapore Thailand USA fra 1991: Hongkong Kina Republikken Kina fra 1993: Mexico Papua Ny Guinea fra 1994: Chile fra 1998: Peru Rusland Vietnam Årlige møder Hvert år gennemfører organisationen et topmøde, hvor 1 af medlemslandene vil være vært for det: Eksterne henvisninger Asia-Pacific Economic Cooperation: APECs officielle hjemmeside Arkiveret 14. september 2020 hos Wayback Machine APEC 2007: Officiel APEC-side i forbindelse med mødet 2007 Arkiveret 19. november 2010 hos Wayback Machine
Coopération économique pour l'Asie-Pacifique

La Coopération économique pour l'Asie-Pacifique (en anglais : Asia-Pacific Economic Cooperation, APEC) est un forum économique intergouvernemental visant à faciliter la croissance économique, la coopération, les échanges et l'investissement de la région Asie-Pacifique. Elle se réunit chaque année. Objectifs L'APEC a été établi en 1989 pour améliorer la croissance économique et la prospérité pour la région et pour renforcer la communauté Asie-Pacifique. Depuis son commencement, l'APEC a travaillé pour réduire les droits de douane et autres entraves aux échanges commerciaux à travers la région Asie-Pacifique, créant des économies nationales efficaces et augmentant considérablement les exportations. En 1994, les dirigeants de l'APEC réunis à Bogor en Indonésie ont adopté les « Objectifs de Bogor » : une zone de libre-échange et d'investissements dans l'Asie-Pacifique d'ici 2010 pour les économies industrialisées et d'ici 2020 pour les économies en voie de développement. L'APEC travaille également à créer un environnement sûr et efficace pour l'échange des marchandises, des services et des personnes à travers les frontières par une politique commune et par la coopération économique et technique, y compris sur le plan sanitaire, par exemple en encourageant en 2006 la coopération et la préparation à une éventuelle pandémie de grippe aviaire (H5N1). Fonctionnement L'APEC est le seul groupe inter-gouvernemental dans le monde fonctionnant sur la base d'engagements non contraignants, du dialogue ouvert et du respect égal pour les vues de tous les participants. À la différence de l'Union européenne ou d'autres organisations économiques multilatérales, l'APEC n'a aucun traité engageant ses membres. Les décisions prises par l'APEC sont obtenues par le consensus et les engagements sont entrepris sur une base volontaire. L'APEC compte 21 membres, qui regroupent une part importante des chiffres mondiaux : plus du tiers de la population (2,6 milliards de personnes), approximativement 60 % du PIB et environ 47 % du commerce international. Il représente également la zone économique la plus dynamique dans le monde, ayant participé à presque 70 % de la croissance économique globale entre 1994 et 2004. La réunion de 2018 n'a pas, pour la première fois, menée à une déclaration commune, sur fond de tensions commerciales entre la Chine et les États-Unis. Pays membres Australie (1989) Brunei (1989) Canada (1989) Corée du Sud (1989) États-Unis (1989) Indonésie (1989) Japon (1989) Malaisie (1989) Nouvelle-Zélande (1989) Philippines (1989) Singapour (1989) Thaïlande (1989) Chine (1991) Hong Kong (1991) Taïwan (1991) Mexique (1993) Papouasie-Nouvelle-Guinée (1993) Chili (1994) Pérou (1998) Russie (1998) Vietnam (1998) Sommets Notes et références Voir aussi Articles connexes APEC Australie 2007 Pourtour du Pacifique Géopolitique de l'Indo-Pacifique Liens externes (en) Site officiel Ressource relative à l'audiovisuel : France 24 Portail de l’économie Portail de l’Asie Portail de l’Amérique Portail de l’Océanie Portail des relations internationales
APEC

APEC je skraćenica organizacije Asia-Pacific Economic Cooperation (Azijsko-pacifička ekonomska suradnja) (osnovane 1989. godine sa sjedištem u Singapuru. 21 država iz pacifičke regije članovi su organizacije. Popis sastanaka na vrhu sastanka Azijsko-pacifička gospodarska suradnja bit će domaćin godišnjeg sastanka na vrhu kako bi se potaknulo olakšavanje bolje trgovine među gospodarstvima članicama, a sastanak na vrhu zemlje jedan je od članova, nasumično odlučeno: Izvori
Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági Együttműködés

Az Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági Együttműködés (APEC, Asia-Pacific Economic Cooperation) egy, az ázsiai és a csendes-óceáni térségben létrejött gazdasági és politikai szövetség. A tagállamok államfői (kivételt képez Tajvan) évente az „APEC Gazdasági Vezetők Találkozóján” tárgyalnak egymással, amelyet mindig az egyik tagállam rendez. A szövetség híres arról a szokásáról, hogy a vezetők a találkozókon a szervező ország nemzeti öltözetét viselik. 1989-ben hozták létre Canberrában. Problémák: nagy eltérések voltak a tagok között gazdasági fejlettségi szinten. Rivalizálás folyik az USA és Japán között (az USA gyors liberalizációt akar, Japán pedig lassút). Határozataik nem kötelező érvényűek. Legfőbb céljaik: szabadkereskedelem és a tőkeáramlás előtti akadályok lebontása. Terveik szerint a fejlett országok 2010-re, a fejlődőek pedig 2020-ra lebontják a szabadkereskedelmi akadályokat a többi ország előtt. Tagállamok gazdaságában részt vevő országok Éves csúcstalálkozók Az Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági Együttműködés évente legalább 1 csúcstalálkozót tart, a csúcstalálkozónak otthont adó tagországról véletlenszerűen döntenek a tagok szerint: Jegyzetek Források Horváth Zoltán–Tar Gábor: A nemzetközi szervezetek kislexikona. Budapest, 2006. HVG-ORAC Kiadó. ISBN 9637490361 Prandler Árpád–Blahó András: Nemzetközi szervezetek és intézmények. Budapest, 2005. Aula Kiadó. ISBN 9789639345447