NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Почта Северной Македонии

Почта Северной Македонии (макед. Пошта на Северна Македонија) — национальный оператор почтовой связи Северной Македонии со штаб-квартирой в Скопье. Государственное предприятие. Член Всемирного почтового союза. История После выхода Республики Македонии из состава СФРЮ в сентябре 1991 года почта Республики Македонии ввела новые международные почтовые линии с соседними странами (1991-1995); был оборудован главный почтовый центр в Скопье для международных перевозок. Было также внедрено современное оборудование для автоматизации технологических процессов в почтовых центрах. С 1 июня 1992 года в Республике Македонии начались осуществляться международные почтовые перевозки, а 12 июля 1993 года страна была принята во Всемирный почтовый союз. 1 января 1997 года государственное предприятия ПТТ «Македония» было преобразовано в государственное предприятие «Македонска пошта». Почта Северной Македонии осуществляет международный почтовый обмен и обслуживание внутренних почтовых отправлений Северной Македонии. Также Почта Северной Македонии состоит в составе всемирного EMS кооператива и доставляет EMS отправления. Доставка почты и EMS отправлений Почты Северной Македонии происходит по общим правилам Всемирного почтового союза, который гарантирует свободу транзита посылок, перемещаемых наземными, морскими и авиа-путями между членами единой почтовой территории. Как член Всемирного почтового союза свою деятельность Почта Северной Македонии осуществляет в соответствии с правилами Всемирной почтовой конвенции, которая регулирует международный почтовый обмен между участниками. День работников почты Северной Македонии — 22 апреля. См. также Примечания Ссылки Официальный сайт Архивная копия от 2 января 2019 на Wayback Machine (макед.)
Македонска пошта

Македонска пошта је македонско државно предузеће за обављање поштанског саобраћаја. Основано је 1992. године као ПТТ Македонија. Године 1993. примљена је у Светски поштански савез. Године 1997. ПТТ Македоније је подељен на Македонски Телеком и Македонску пошту. Историјат 1918. - 1941. Функционише као дирекција поште са седиштем у Скопљу. 1925. године почиње са радом одсек за царињење у оквиру поште. 1939. године дирекција поште у Скопљу се усељава у нову зграду. 1945. - 1991. пошта функционише у оквиру ЗЈПТТ. 1965. године формирани су поштански центри у Битољу, Штипу и Скопљу. 1993. године Северна Македонија примљена у Светски поштански савез. Услуге Универзалне поштанске услуге EMS (брза пошта) Директна пошта Хибридна пошта Шпедиција Галерија Спољашње везе Званичан сајт
Македонска пошта

Македонська Пошта (мак. Македонска пошта) — національний оператор поштового зв'язку Північної Македонії зі штаб-квартирою в Скоп'є. Є державною акціонерною компанією та підпорядкована уряду Македонії. Член Всесвітнього поштового союзу. Див. також Центральна пошта (Скоп'є) Список національних поштових операторів Посилання Офіційний сайт (мак.)
Lac Treska

Le lac Treska (macédonien : Езеро Треска) est un petit lac artificiel du nord de la Macédoine du Nord. Présentation Il est situé à l'extrémité occidentale de l'agglomération de Skopje, dans la municipalité de Saraï. Il a été creusé en 1978 pour servir de lac de baignade et il est entouré par des plages et un village de loisirs. Autrefois très populaire en été, il a été victime de la pollution de l'eau et la baignade a été interdite en 1998. En 2012, la construction d'une station d'épuration, qui concernera notamment le village voisin de Gloumovo, permettra d'arrêter la pollution des eaux du lac, et donc son assainissement puis sa réouverture. Le lac de Matka, qui couvre environ 5 000 hectares, se trouve au fond du canyon éponyme, et il est alimenté par la rivière Treska. Voir aussi Notes et références Portail des lacs et cours d'eau Portail de Skopje Portail de la Macédoine du Nord
Свети Петър (Ресен)

Рсенският манастир „Свети Петър“ (на македонска литературна норма: „Свети Петар“) е православен манастир в град Ресен, Преспа, част от Преспанско-Пелагонийската епархия на Македонската православна църква – Охридска архиепископия. Манастирът е разположен в югоизточния край на града, в местността Доброво. Смята се, че католиконът е енорийският храм на изчезналото село Доброво. Бележки
Dräxlmaier Group

Dräxlmaier Group, «Дрексльмайер груп» — немецкая компания, производитель комплектующих для автомобильной промышленности, в частности, электропроводки, электроники и аккумуляторов. Штаб-квартира расположена в Фильсбибурге (Бавария). История Компанию основал Фриц Дрексльмайер в 1958 году для производства электропроводки и других комплектующих для микролитражного автомобиля Goggomobil, который выпускала компания его друга Hans Glas GmbH. В 1966 году Hans Glas была поглощена концерном BMW, который сохранил компанию Дрексльмайера в качестве поставщика. В следующем году был получен первый контакт от Audi, а в 1971 году — от Volkswagen. В 1974 году в Тунисе был открыт первый зарубежный завод, за ним последовали предприятия в США (1976 год) и Австрии (1978 год). В 1976 году также был открыт большой завод в Гайзенхаузене. В 1990-х годах Dräxlmaier начала осваивать Восточную Европу: в 1990 году был открыт завод в Кроссен-на-Эльстере (бывшая ГДР), в 1993 году появились производственные филиалы в Венгрии, Чехии и Румынии. В 1996 году были открыты новые заводы в США и Мексике. С середины 1990-х годов компания начала поставлять не только отдельные комплектующие, но и целые системы, такие как приборные панели и двери. В 1998 году был поглощён производитель элементов интерьера автомобиля HIB Holzindustrie Bruchsal. В 2003 году в Шэньяне (КНР) была создана дочерняя компания Draexlmaier Automotive Components. В 2007 году был открыт завод в Молдове, а в 2012 году начато строительство завода в Северной Македонии. В 2013 году начал работу новый завод в Лейпциге. В марте 2023 года в Тунисе были открыты научно-исследовательский центр и завод. В сентябре 2023 года в Лейпциге был открыт завод по производству 800-вольтных аккумуляторных батарей для электромобилей. Собственники и руководство Dräxlmaier Group является семейной компанией и контролируется Фрицем Дрексльмайером, сыном основателя Деятельность Компания производит такие автокомплектующие, как электропроводку, электрические и электронные компоненты (предохранители, разъёмы, датчики, системы внутреннего освещения), низковольтные и высоковольтные аккумуляторные батареи, двери, приборные панели и центральные консоли, а также различные детали из кожи, дерева, пластмассы и натуральных волокон. Основными клиентами являются Audi, BMW, Jaguar Land Rover, Maserati, Mercedes-Benz, MINI, Porsche и Volkswagen. Производственные мощности в 2024 году насчитывали 55 заводов, из них 24 находились в Европе (Австрия, Великобритания, Германия, Молдова, Польша, Румыния, Северная Македония и Сербия), 12 — в Азии (Вьетнам, Индия, КНР, Малайзия и Таиланд), 12 — в Северной Америке (Мексика, Никарагуа и США) и 7 — в Африке (Египет, Тунис, ЮАР). Примечания
Щипски безистен

Щипският безистен или бедестен (на македонска литературна норма: Штипски безистен) е османски покрит пазар в град Щип, Северна Македония, превърнат днес в художествена галерия. История Безистенът е построен в центъра на града, на десния бряг на Отиня. Няма точни данни за изграждането на сградата, но се предполага, че тя датира от XVI – XVII век. Сградата е унищожена от пожар в Австро-турската война. Архитектура Изграден е от дялан камък и има правоъгална основа. Във вътрешността има едно помещение, разделено на три със стълбове с арки. Централният дял е засводен с псевдокупол от тухли и на тромпи, който отвън е осмостранен и е по-висок от останалите два. Другите два дяла са засводени с кръстати куполи. Външните размери на безистена са 39,96 х 14,12 метра. Входовете са от изток и запад, а по-късно направеният от юг е повторно зазидан. Над входовете има дъги от прецизно обработен пясъчник и базалт. Отвън сградата е изградена от обработен камък, а отвътре от обработен камък са само ъглите, венците и частите около входовете, а останалите са от дялан камък. Страничните барабани имат зъбчести тухлени венци. Осветлението е зенитно в страничните дялове, а централният е осветен с шест прозореца в самия купол. В 1961 – 1964 година са извършени консерваторски дейности, при които сградата е покрита с каменни плочи и отчасти с керемиди. Сградата е превърната в изложбено пространство. Бележки
Mešita Ajdar Kadi

Mešita Ajdar Kadi (makedonsky Ајдар-кади џамија, turecky Gazi Haydar Kadi Cami) se nachází v severomakedonském městě Bitola. Jedná se o kulturní památku. Mešita se nachází nedaleko ovčího trhu (Овчи пазар) a zájezdního hostince (hanu) Deboj ve staré části města. Mešita byla budována v letech 1561 až 1563 z rozhodnutí místního soudce (kadija) Ajdara, podle něho nese své jméno. Navrhli ji stavitelé školy tureckého stavitele Mimara Sinata, známá je též jako Balkánská princezna. Mešita má čtvercový půdorys, velikou kupoli vysokou 19 metrů a vstupní bránu. Jako jediná mešita na území Severní Makedonie má dva minarety. Mešita má velmi jednoduše provedený interiér, který i přes rekonstrukci provedenou v letech 1960 až 1961 byl po dlouhou dobu značně poškozen. Na přelomu 20. a 21. století byla mešita opětovně renovována za pomoci finančních prostředků, které poskytlo Turecko. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ајдар-кади џамија na makedonské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mešita Ajdar Kadi na Wikimedia Commons
Gazi Hajdar Kadi Mosque

The Gazi Hajdar Kadi Mosque, (Macedonian: Ајдар Кади Џамија, Ajdar Kadi Džamija; Albanian: Xhamia e Gazi Hajdar Kadiut, Turkish: Gazi Haydar Kadi Cami) is a mosque, situated in Bitola, North Macedonia. In the past the religious building has been transformed into a warehouse by the local Macedonian authorities. A thorough reconstruction was undergoing for several years with the assistance and cooperation of the Turkish Republic, and finally it was fully put into service and opened to public in November 2016. History The mosque was commissioned by Haydar Bey, then beylerbey of Rumelia Eyalet, the largest Ottoman administrative territory, with Manastir as a regional centre. According to the inscription in Arabic on the stone plaque above the door, the mosque was built in 969 AH (1561/62 AD). The mosque is a domed building with massive walls of about 1.4 meters thick. The builders came from a small village in the region of Manastir but the project was most probably prepared by an unknown Islamic architect, influenced by the work of famous architects of that time, such as Kodja Sinan. In the description of Evliya Çelebi's travels through the Balkans in the 17th century, this mosque was considered as one of the most beautifully decorated. Study of the remains show that the Haydar-Kadi Mosque was the only mosque in Bitola with two minarets. Marble decorations adorn the mihrab and the triangle-shaped tromps. A stone bas-relief can be seen on the portal, capitals and on the mimbar. Colourful geometrical designs can be found around the windows, on the arches, as well as on the tromps. The wood-carved door is executed in bas-relief. The most distinctive motif is the stylized Arabic letter "elif'. This type of woodcarved doors can be seen in Istanbul mosques. The mosque was repaired in 1890. We also know that all the mosques of the town were restored before the visit of the Mehmed V in 1910, a fact confirmed by certain elements of the interior decoration painted at that time. After the end of five centuries of Turkish rule in 1912, the mosque was abandoned. The lead from its dome was stolen and the dome was only restored in 1967. It was subsequently used as a packaging warehouse for a local distillery, then as a concert hall. In 2014, the mosque was completely renovated with funds from the Directorate General of Foundations (Turkey), which oversees the management of Islamic inalienable endowments (vakıf) dating back to the Ottoman era. The cost of renovations was more than 4.5 million lira. It reopened to worship on 4 November 2016 after a hiatus of 104 years. Gallery References
Mosquée Haydar-Kadi

La mosquée Haydar-Kadi (en macédonien : Ајдар Кади џамија) est une mosquée ottomane située dans la ville de Bitola, en Macédoine du Nord. Elle se trouve dans l'ancien marché aux moutons, près de l'ancien hammam Deboy et du vieux bazar. Elle a été construite en 1561-1562 par Haydar, cadi de Bitola. Elle est typique des mosquées de Bitola, avec un plan carré, une grande coupole unique et un porche. La coupole, haute de 19 mètres, est supportée par un tambour sur trompes dodécagonal. L'extérieur est très simple, le seul ornement étant les briques qui encadrent les ouvertures. La mosquée est la seule de Macédoine du Nord à avoir deux minarets, dont seuls subsistent les bases. L'intérieur est dépouillé puisque seul le mirhab est encore présent. Les autres éléments ont été perdus avant la restauration effectuée en 1960-1961. Les peintures murales sont elles aussi rares et en très mauvais état. Références Voir aussi Articles connexes Vieux bazar de Bitola Culture de la Macédoine du Nord Portail de la Macédoine du Nord Portail de l'islam Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Ајдар-кади џамија

Ајдар-кади џамија (тур. Gazi Haydar Kadi Cami), џамија је у Битољу, изграђена за време Османског царства. Налази се код бившег овчјег пазара, поред старог хамама Дебој (Стара чаршија). Изграђена је за време 1561-1563 од турског кадије (судија) Ајдара Ефендија. Архитекте су биле из познате школе Мимара Синана, а џамија је била позната као "Балканска принцеза". Реч је о квадратној џамији османског типа, са два висока (19 м) минарета, једном куполом и великом портом. После балканских ратова џамија се више није користила. Дана 14. новембра 1950. декретом заштићена је као културни споменик. Упркос томе џамија је и даље пропадала. Године 2016. џамија Ајдар-кади је обновљена, заједно са Исак џамијом у Битољу под спонзорством Владе Турске.. Џамије у Битољу Исакова џамија (Битољ) Јени џамија (Битољ) Референце Спољашње везе
Хуса Медин паша джамия

Хуса Медин паша джамия или Хуса Мединпашината джамия (на македонска литературна норма: Хуса Медин паша џамија, Хуса Медин-пашината џамија) е недействащ мюсюлмански храм в град Щип, в източната част на Северна Македония. История Джамията е изградена на рид, в местността Свети Илия южната махала на града на левия бряг на Брегалница. Местна легенда твърди, че джамията е стара църква, посветена на Свети Илия, от XIII – XIV век, но това се отхвърля от историка Коста Балабанов. Джамията е изградена в XVII век от Хуса Медин паша, която я прави вакъф. До нея е и гробът му. Евлия Челеби, който в 1662 година минава през Щип, казва, че Щип имал 24 джамии, като на първо място е Фетхия джамия, която при завоеванието е била църква и с добавянето на михраб става джамия. След това Евлия Челеби споменава джамията на Мурат хан Завоевателя, за която казва, че се казва и Орта джамия и е дървена сграда. Изрично споменава и Хуса Медин паша джамия, която според него е изкусно изградена, с каменно минаре и оловен покрив. Брегалнишката митрополия нарича сградата църква „Свети Илия“. В 2006 година митрополит Агатангел Брегалнишки предявява претенции към имота, тъй като джамията е всъщност преустроена църква и никога не се е употребявала от мюсюлманското население е била изключително за употреба от пашата. Държавата обаче дава имота на Ислямското вероизповедание в Северна Македония. Архитектура В архитектурно отношение сградата е с типич представител на ранноцариградската османска джамийна архитектура – еднопространствена, квадратна сграда със страна 9,1 m, с полукръгъл купол на шестостранен барабан, който лежи директно върху четирите странични стени и отворен трем на четири мраморни стълба с три малки ниски купола, типичен за архитектурата на XVI век. Двете вътрешни колони са от целен мрамор с декоративни капители, а външните са от бял мрамор с форма на турски триъгълници. Арките на куполите са изградени с редуване на червени и бели каменни блокове. Такава декорация, типична за османските сгради от първата половина на XVI век, има и на главния вход на север, както и на прозорците от страната на входа. Минарето е на западната страна на и е правоъгълно. Градено е от зелен пясъчник от Щипско. Най-вероятно е недовършено, без шерефе и кюлаф. Във вътрешността му има каменни стъпала. В интериора джамията се отличава с осмоъгълния си, плитко засводен михраб от южната страна, чиято форма, позната още от XIV век е под влияние на късновизантийската архитектура. В северния ъгъл в интериора е имало махвил за молитва на жените, като от него са запазени само каменните стълби на стената. На юг има следи от минбара. Осветлението става през три реда прозорци, които са засводени и са от обработени каменни блокове. Южно от джамията е разположено тюрбето на шейх Мухюдин Руми Баба. Бележки
Mosquée Husameddin Pacha

La mosquée Husameddin Pacha (en macédonien : Хусамедин-пашина џамија ; en turc : Hüsāmeddin Paşa) est une mosquée ottomane située dans la ville de Chtip, en Macédoine du Nord. Sa date de construction est inconnue, mais la mosquée est attestée dans des registres ottomans de 1570, puis, en 1573, la fondation d'un quartier autour d'elle est mentionnée. La mosquée porte le nom d'un dignitaire turc local, Husam Pacha. Evliya Çelebi, voyageur turc du XVIIe siècle, écrit que ses maçonneries sont décorées, que son minaret est en pierre et son toit en plomb. La mosquée est un édifice à coupole unique et à plan carré. Le dôme est en brique et en mortier et il est supporté par un tambour octogonal, lui-même sur pendentifs. La mosquée se distingue des autres mosquées macédoniennes par la présence d'une petite abside, influence de l'architecture byzantine, et dans laquelle se trouve le mirhab. Le porche, situé sur la face nord, est caractéristique du début du XVIe siècle et possède trois petits dômes supportés par quatre colonnes de marbre. Les chapiteaux ainsi que les arches et les abords des fenêtres sont ornés de reliefs en stalactite et en jeux de triangles. Une certaine polychromie existe aussi, avec des alternances de marbre vert et de pierres rouges et noires. La pierre la plus utilisée vient du Žegligovo, une région située un peu plus au nord, autour de Koumanovo. Dans le jardin de la mosquée, un turbe renferme les restes d'un cheikh, Muhyudin Rumi Baba. La mosquée, fermée au culte, est rénovée en 1950 pour accueillir les collections du musée de Chtip. Celles-ci déménagent en 1956 et la mosquée reste depuis abandonnée. Références Voir aussi Articles connexes Chtip Culture de la Macédoine du Nord Portail de la Macédoine du Nord Portail de l'islam Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Мечеть Хусамеддіна-паші

Мече́ть Хусамедді́на-паші́ (мак. Џамија Хусамедин Паша) — мусульманська культова споруда та пам'ятка культурної спадщини, розташована у місті Штип, Північна Македонія. Мечеть належить до Штипського муфтійства. Побудована в другій половині 16 століття. Християни в Штипі вважають, що мечеть побудували на фундаменті церкви, присвяченої святому Іллі. За словами відомого турецького письменника-мандрівника Евлії Челебі, який відвідав місто Штип у 1662 році, мечеть побудована з кам'яним мінаретом і свинцевим дахом. Мечеть, за традицією, була побудована на грошову пожертву самого Хусамеддіна-паші. Поряд з мечеттю знаходиться могила Хусамеддіна-паші. Мечеть має квадратну форму в основі з шестигранним тамбуром, який спирається безпосередньо на чотири бічні стіни, і напівсферичним куполом. Примітки
Mešita Ishak Çelebi

Mešita Ishak Çelebi je největší mešita ve městě Bitola v Severní Makedonii. Nachází se na břehu řeky Dragor. Tato lokalita je známá jako Bit-Pazar na náměstí Emira Beye, známého také jako Ishak Çelebi. Historie Nejznámější verze vypráví, že mešita byla pojmenována podle svého zakladatele, soudce Ishak Çelebiho, syna Isy Fakiha a byla vybudována v roce 1506. Na mramorové desce je v osmi verších, rozdělených do osmi odstavců je popsána právě tato verze. Datum je také uvedeno v chronogramu: Pomoc (přichází) ve jménu Alláha, milosrdného, soucitného starý dům byl zkrášlen chronogramem. Ušlechtilý Ishak ibn Isa, nechť je mu štěstí dopřáno, nechť jeho duše spočine v Ráji. Vybudoval mešitu, pro štěstí nás všech. Tím získal milost od Vševědoucího. Poté, inspirován, nadiktoval chronogram: Přišel ve jménu Alláha, milosrdného, soucitného Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ishak Çelebi Mosque na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mešita Ishak Çelebi na Wikimedia Commons
Ishak Çelebi Mosque

The Ishak Çelebi Mosque (Macedonian: Исак џамија, romanized: Isak džamija, Albanian: Xhamia e Isak Çelebiut, Turkish: İshakiye Camii) is the largest mosque in Bitola, North Macedonia. It is situated along the north bank of the Dragor River. This area was known as Bit-Pazar in the quarter of Emir Bey or Eyne Bey, also known as Ishak Çelebi mahalle. History Popularly known as Ishakkiye, this mosque was named after its founder, Judge Ishak Çelebi, son of Isa Fakıh and was built in 1506. The marble plaque and the inscription is written in eight verses divided in eight equal fields. The date is given as a chronogram and is written in Nesih: Help (is coming) in the name of Allah, the Merciful, the Compassionate the old house was beautified by the chronogram His noble Ishak ibn Isa, may his happiness last, May His honor increase in Paradise He built the mosque, fortunately for us. By that he acquired the Omniscient’s mercy. Afterwards, inspired, he dictated a chronogram: He arrived in the name of Allah, the Merciful, the compassionate References
Mosquée Ishak Çelebi

La mosquée Ishak Çelebi (en macédonien : Исак џамија) est une mosquée ottomane située dans la ville de Bitola, en Macédoine du Nord. Elle se trouve dans le centre, à côté du Bezisten et du Dragor. Elle est parfois appelée mosquée Ishakiye et a été construite en 1506 par le cadi de la ville, Ishak Çelebi. C'est la plus grande et la seule mosquée de Bitola qui sert encore au culte. La mosquée compte une seule coupole et a été agrandie au XIXe siècle par la fermeture de son porche, qui est ainsi devenu un espace de prière. L'extérieur ne possède aucun ornement autre que ses murs en appareil cloisonné, où chaque pierre est encadrée de briques plates. L'intérieur est de son côté décoré de stucs, de peintures murales et de mobilier en marbre. la mosquée se distingue aussi par sa grande galerie supérieure en bois, dont le balcon fut construit par des Français en 1912. Les peintures murales, endommagées pendant la Seconde Guerre mondiale, furent quant à elles en partie refaites par des maîtres italiens. Références Voir aussi Articles connexes Vieux bazar de Bitola Culture de la Macédoine du Nord Portail de la Macédoine du Nord Portail de l'islam Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Исакова џамија (Битољ)

Исакова џамија или Исак Челебијева џамија (тур. Kadi Ishak Çelebi Cami, Ishakkiye) изграђена је 1506. године у граду Битољ и једна је од најстаријих џамија у том граду. Налази се између Безистана и Сахат куле, код пијаце Магнолија. Са минаретом високим 50 метара џамија доминира у центру града. Џамија је данас само део вакуфа османског ктитора које је тамо имао и медресу, мектеб, лозију, дућане и 20 фонтана. Џамије у Битољу Ајдар-кади џамија Јени џамија Референце Спољашње везе