NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
РЕК „Битоля“

Рударско-енергийният комбинат „Битоля“ (на македонска литературна норма: Рударско-енергетски комбинат Битола), съкр. РЕК „Битоля“, е компания в Северна Македония за добив на въглища и производство на електроенергия. Разположен е в района на гр. Битоля в югозападната част на Северна Македония. Включва 2 производствени предприятия: открит рудник Суводол за въглища – в съседство на централата; топлоелектрическа централа – на около 12 км източно от Битоля, в околностите на с. Новаци. РЕК „Битоля“ е най-големият производител на електрическа енергия на територията на Северна Македония. Има много голямо значение за стопанството на страната. Комбинатът е открит през 1980 г. с разработването на рудничната част, а през 1982 г. са произведени първите киловатчасове електроенергия при пускането в експлоатация на първия от 3-те блока на топлоцентралата. Произвежда над 72% от общото производство на електрическа енергия в електроенергийната система на Северна Македония. С откриването на открит рудник Брод-Гнеотино от Пелагонийския басейн се смята, че работният живот на електроцентралата ще се продължи най-малко с 15 год. РЕК „Битоля“ е дъщерно дружество на „Електрани на Македония“ АД (ЕЛЕМ; в превод: „Електроцентрали на Македония“), създадено през 2005 г. след преструктурирането на бившата монополна държавна енергийна компания „Електростопанство на Македония“ АД (ЕСМ). Бележки
REK Bitola

Mining and Energy Combine Bitola (Macedonian: Рударско-енергетски комбинат Битола), abbr. MEC Bitola (РЕК Битола, REK Bitola) is an energy company in the city of Bitola, North Macedonia. Its main facility is located in the Novaci Municipality bordering Bitola. MEC Bitola operates both a coal (lignite) mine, called Suvodol coal mine, and a large coal power plant, situated about 12km from Bitola. The power plant is the primary source of electrical power in North Macedonia, providing for 70% of the country's electricity production. The plant, which was built from 1982 to 1988, generates around 4.34 million megawatt hours of electricity per year. It is regulated by the Balkan Environmental Regulatory Compliance and Enforcement Network (BERCEN). History Production at the plant began in 1980, with the excavation of tailings from the first BTO system (excavator, track, delayer), and the first kilowatt-hours of electricity were obtained in 1982 when the first of the three units of the power plant was put into operation. The production is enabled by three blocks whose power with the reconstruction in 1994 has increased by an additional 15 megawatts per block or for a total of 45 megawatts. In 2009, the modernization of the turbines and generators of REK Bitola (performed by the Russian company "Silovie Machines") began, which was completed in 2013, which increased the installed capacity of 675 megawatt hours by 25 megawatt hours. At the same time, in 2011 an agreement was signed with the German company "Babkok Borsig" for revitalization of the boilers in order to extend the life of the thermal power plant for 120,000 working hours, but this project was not completed due to a dispute between the two parties. Although a loan of 80 million euros was provided for this project, ELEM terminated the contract with Babcock Borsig, so that the modernization of the boilers remained unfinished. Only, during 2012 and 2013, boilers 2 and 3 were modernized, reducing nitrogen oxide emissions, in accordance with EU environmental standards. However, this modernization did not achieve the planned increase in their capacity. In 2023, REK Bitola thermal plant (TPP) was reconnected to the 233-megawatt grid after being in maintenance since 2020. Production All this potential in REK Bitola enables over 70% participation of the plant in the total production of electricity in the power system. In 2005, the production of electricity in REK Bitola reached 5,007 gigawatt hours, but already in the following year the production dropped to 4,691 gigawatt hours, and the bottom was reached in 2015, when the production was only 3,138 gigawatt hours. References External links https://web.archive.org/web/20101202094638/http://archive.rec.org/REC/programs/REREP/BERCEN/Default.html
ГЭК «Битола»

Горно-энергетический комбинат «Битола» (макед. Рударско-енергетски комбинат Битола) или ГЭК «Битола» (РЕК Битола) — энергетическая компания в городе Битола (Северная Македония). Является главным источником электроэнергии в Северной Македонии, обеспечивая более 70 % нужд Северной Македонии в электричестве. Строительство станции велось с 1982 по 1988 годы. Годовая выработка составляет 4,34 млн. МВт•ч. Управление осуществляется Балканской сетью по соответствию нормативным требованиям и борьбе за окружающую среду (BERCEN). Описание ГЭК «Битола» состоит из двух частей: угольной шахты «Суводол» и Битольской ТЭЦ (макед. Термоелектраната Битола) — угольной теплоэлектростанции, расположенной в окрестностях деревни Новаци, в 12 км от г. Битола. В 1980 году здесь началась добыча шлака (в структуру шахты входили экскаватор, укладчик и конвейер), а производство электроэнергии началось в 1982 году, когда был возведён первый блок энергостанции. Всего на станции есть 3 энергоблока: первые 2 введены в эксплуатацию в 1984 году, третий в 1988 году. В среднем электростанция вырабатывает 72 % всей энергии, необходимой Македонии и её энергосистеме. В Пелагонийском бассейне строится также новая угольная шахта «Брод — Гнеотино», что может продлить срок службы ТЭЦ ещё на 15 лет. Горно-энергетический комбинат «Битола», крупнейший производитель электроэнергии в стране, является дочерним предприятием македонской государственной энергетической компании ЕЛЕМ. Примечания
ТЕС Бітола

ТЕС Битола – теплова електростанція на південному заході Північної Македонії. В 1982 – 1988 роках на майданчику станції стали до ладу три парові турбіни потужністю по 225 МВт. Станція споруджена з розрахунку на використання місцевого ресурсу лігнітів. На початку 2020-х до Битоли повинні вивести газопровід, що дозволило ухвалити рішення про майбутнє переведення одного енергоблоку на блакитне паливо. Видалення продуктів згоряння відбувається через два димарі висотою по 250 метрів. Кожен з них мав обслуговувати два енергоблоки, оскільки ТЕС запроектували з чотирма блоками. Видача продукції відбувається по ЛЕП, розрахованим на роботу під напругою 110 кВ та 400 кВ. Примітки
ВЕЦ „Шпиле“

„Шпиле“ (на македонска литературна норма: Шпиље, Шпилје) е водноелектрическа централа в западната част на Северна Македония, разположена в стената на изкуственото Дебърско езеро. Централата функционира от 1969 година. Има три турбини с номинална мощност 23MW всяка, а цялостната ѝ инсталирана мощност е 85MW. В 1992 – 2003 година средното годишно производство на централата е 226 GWh, като най-голямо е в 1996 – 352,3 GWh. Централата е собственост на държавното предприятие „Електрани на Македония“ (ЕЛЕМ). Бележки
ГЕС Шпільє

ГЕС Шпільє — гідроелектростанція на заході Македонії, споруджена на річці Чорний Дрин (один із витоків Дрину, що бере початок із Охридського озера). Розташована нижче по течії від ГЕС Глобочіца. Будівництво греблі розпочалось в 1964 році біля міста Дебар, у місці впадіння правої притоки Чорного Дрину Радики. Річку перекрили греблею, у конструкції якої є як кам'яно-накидні, так і земляні елементи. Її висота від основи 112 метрів (від поверхні — 101 метр[1]), довжина 330 метрів. На спорудження пішло 2,7 млн м3 матеріалів. Гребля утворила штучне озеро Дебар із об'ємом 506 млн м3 (корисний об'єм — 218 млн м3). Нормальним рівнем водосховища вважається коливання між позначками 560 та 580 метрів над рівнем моря. Три гідроагрегати з турбінами типу Френсіс потужністю по 23 МВт ввели в експлуатацію у 1969 році. На початку 2000-х років ГЕС Шпільє разом з кількома іншими станціями Македонії потрапила до програми реабілітації, завдяки якій її загальна потужність зросла до 84 МВт. При напорі у 85,2 метра це обладнання забезпечує річну виробітку електроенергії на рівні 272 млн кВт-год. Видача продукції відбувається по ЛЕП, що працює під напругою 110 кВ. Примітки
Tikveš Hydroelectric Power Station

Tikveš Hydro Power Plant is a large power plant in Kavadarci Municipality, North Macedonia that has two turbines with a nominal capacity of 46 MW each having a total capacity of 92 MW. The dam for the power station is located on the Crna River and is 113.5 m (372 ft) high. The purpose of the dam is to store water for irrigation but also to generate power. References
ГЕС Тіквеш

ГЕС Тіквеш — гідроелектростанція на півдні Македонії, споруджена на річці Црна (притока Вардару). У випадку реалізації планів будівництва на Црні інших електростанцій Тіквеш стане частиною цього каскаду. Будівництво греблі розпочалось в 1962 році біля міста Кавадарці, за 27 км вище впадіння Црни у Вардар. Річку перекрили греблею, у конструкції якої є як кам'яно-накидні, так і земляні елементи. Її висота від основи 113,5 метра (від поверхні — 104 метри), довжина 338 метрів. На спорудження пішло 2,7 млн м3 матеріалів. Гребля утворила водосховище із об'ємом 479 млн м3 (корисний об'єм — 309 млн м3). Нормальним рівнем водосховища вважається коливання між позначками 233 та 265 метрів над рівнем моря. Перші два гідроагрегати із турбінами типу Френсіс ввели в експлуатацію у 1968 році. В 1981-му їх доповнили ще двома такої ж потужності 23 МВт, так що загальна потужність станції зросла до 92 МВт. На початку 2000-х років ГЕС Тіквеш разом з кількома іншими станціями Македонії потрапила до програми реабілітації. При цьому замінили всі чотири турбіни, збільшивши загальну потужність ГЕС до 113 МВт. Втім, при такому значному показнику річне вироблення електроенергії становить лише 144 млн кВт-год. Видача продукції відбувається по ЛЕП, що працює під напругою 110 кВ. Окрім виробництва електроенергії, гребля Тіквеш виконує іригаційні функції у найбільш спекотному й посушливому регіоні країни. Примітки
Света Неделя (Вапила)

„Света Неделя“ (на македонска литературна норма: „Света Недела“) е православна църква в охридското село Вапила, Северна Македония. Църквата е част от Охридското архиерейско наместничество на Дебърско-Кичевската епархия на Македонската православна църква – Охридска архиепископия. Църквата е гробищен храм. Изградена е в 1945 година, за което свидетелства годината над южния вход. Има затворен трем на запад и полукръгла апсида на изток. Изписана е от зографа Доне Доневски от село Гари. В 2005 година е извършена реконструкция на покрива и е доизписана от Драган Ристески от Охрид. Бележки
SRC Biljanini Izvori

Das SRC Biljanini Izvori (deutsch Sport- und Erholungszentrum Biljanini Quellen) ist ein Fußballstadion in der nordmazedonischen Stadt Ohrid im Südwesten des Landes. Die Sportstätte bietet Platz für 3980 Zuschauer. Es wird vom FK Ohrid, dem FK Voska Sport und dem ŽFK Biljanini Izvori als Heimspielstätte genutzt. Geschichte Das Stadion wurde im Jahr 1978 erbaut und im Jahr 2021 noch einmal erweitert. Länderspiele 2021 bestritt die nordmazedonische Fußballnationalmannschaft der Frauen im Stadion von Ohrid ein Qualifikationsspiel für die Weltmeisterschaft 2023 gegen Luxemburg. 26. Okt. 2021: Nordmazedonien Nordmazedonien – Luxemburg Luxemburg 2:3 (1:1) (Qualifikation zur WM 2023) Anlage Nebst dem Rasenplatz gibt es auch noch eine Sporthalle sowie mehrere Tennis- und Basketballplätze. Einzelnachweise
SRC Biljanini Izvori

SRC Biljanini Izvori (Macedonian: СРЦ "Билјанини извори") is a multi-purpose stadium in Ohrid, North Macedonia. It has a seating capacity of 3,978 and is the home ground of FK Ohrid Lihnidos, FK Voska Sport and ŽFK Biljanini Izvori. It has also been used by North Macedonia's national team for training. History The stadiums was constructed in 1978 and had a capacity of 2,500. In 2021, a new Eastern stand seating 1,478 people was opened. The stadium lacks floodlights, as such all the games have to be played under natural sunlight. Concerts and events Bijelo Dugme performed a concert on 31 July 2010. Aca Lukas performed a concert in front of 7,000 people on 2 August 2013. Željko Joksimović performed a concert in front of 10,000 people on 3 August 2013. Svetlana Ražnatović CECA performed a concert as part of her Poziv Tour on 1 August 2014. Aleksandra Prijović performed infront of 20,000 people on 1 August 2024. Notable matches 2023 UEFA European Under-21 Championship qualification – 7 September 2021 between Macedonia and Serbia. 2023–24 UEFA Champions League First qualifying round, Second leg – 18 July 2023 between FC Struga and Žalgiris. 2023–24 UEFA Europa Conference League Second qualifying round, First leg – 26 July 2023 between FC Struga and Budućnost Podgorica. 2023–24 UEFA Europa Conference League Play-off round, First leg – 24 August 2023 between FC Struga and Breidanlik. 2024–25 UEFA Champions League First qualifying round, Second leg – 17 July 2024 between FC Struga and Slovan Bratislava. 2024–25 UEFA Europa Conference League Second qualifying round, First leg – 24 July 2024 between FC Struga and Pyunik. References External links Official Website Archived 2017-08-01 at the Wayback Machine (in Macedonian) Stadion Biljanini Izvori - Ohrid (in German)
SRC Biljanini Izvori

SRC Biljanini Izvori ( em macedônio/macedónio: СРЦ "Билјанини извори" ) é um estádio multiusos em Ohrid, na Macedónia do Norte . Tem capacidade para 2.500 pessoas e é a sede do FK Ohrid Lihnidos e do ŽFK Biljanini Izvori . Também tem sido usado pela selecção nacional da Macedónia do Norte para treinos. Referências
Білянини Ізвори

СРЦ «Білянини Ізвори» (мак. СРЦ Билјанини Извори) — багатофункціональний стадіон у місті Охрид, Північна Македонія. Вміщує 2500 глядачів, домашня футбольна арена клубів «Охрид», «Воска Спорт» та «Білянини Ізвори». Також використовується для тренувань національною збірною Македонії. Концерти та виступи Гурт «Bijelo Dugme» давав концерт на стадіоні 31 липня 2010 року. Ака Лукас давав концерт на арені 2 серпня 2013 року, який відвідало 7 000 глядачів. Желько Йоксимович виступив на стадіоні з концертом 3 серпня 2013 року, який відвідало 10 000 глядачів. Світлана Ражнатович виступила з концертом на «Білянини Ізвори» 1 серпня 2014 року в рамках Poziv Tour. Примітки Посилання Офіційний сайт (мак.) Профіль стадіону [Архівовано 23 лютого 2022 у Wayback Machine.] на сайті europlan-online.de (нім.) Профіль стадіону на сайті footballfacts.ru (рос.)
Струга (община)

Струга (на македонска литературна норма: Општина Струга; на албански: Komuna e Strugës) е община, разположена в югозападната част на Северна Македония и обхваща селищата по горното течение на река Черни Дрин. Център на общината е град Струга, като освен него в нея влизат още 50 села. Структура на населението Според преброяването от 2002 година община Струга има 65 375 жители. Галерия Бележки
Struga (opština)

Struga (makedonsky Струга, albánsky Strugë) je opština na západě Severní Makedonie. Struga je také název města, které je centrem opštiny. Nachází se v Jihozápadním regionu. Geografie Opština sousedí: na jihu s Ochridským jezerem na východě s opštinou Debarca na severu s opštinou Centar Župa na západě s opštinou Vevčani a Albánií Centrem opštiny je město Struga. Pod něj spadá dalších 50 vesnic: Demografie Podle sčítání lidu z roku 2021 žije v opštině 50 980 obyvatel. Etnickými skupinami jsou: Albánci – 25 785 (50,58 %) Makedonci – 14 900 (29,23 %) Turci – 3 472 (6,81 %) Romové – 177 (0,35 %) Valaši – 492 (0,97 %) ostatní a neuvedeno – 6 154 (12,06 %) Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Struga Municipality na anglické Wikipedii. Související články Struga Jihozápadní region Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Opština Struga na Wikimedia Commons
Opština Struga

Die Opština Struga (mazedonisch Општина Струга; albanisch Komuna e Strugës) ist eine Opština Nordmazedoniens. Sie ist Teil der Region Südwesten. Verwaltungssitz ist die Kleinstadt Struga am Ohridsee, nach der die Opština benannt ist. Geographie Die Opština von Struga grenzt im Westen an Albanien, im Norden grenzt an Centar Župa, im Osten an Debarca und im Süden bildet der Ohridsee die natürliche administrative Grenze. Außerdem umschließt sie die Opština von Vevčani im Westen zu Albanien völlig ein. Der Schwarze Drin wird nach etwa 20 Kilometern Länge ab seinem Ausfluss bei Globočica gestaut und bildet so den gleichnamigen Stausee. Das Wasserkraftwerk wurde 1965 vollendet und hat eine Gesamtleistung von 42 Megawatt. Im Westen der Opština zu Albanien hin erheben sich die Berge des Jablanica (höchste Erhebung auf Gemeindegebiet 2257 m. i. J.), im Norden das Karaorman-Gebirge (höchste Erhebung auf Gemeindegebiet 1791 m. i. J.) und im Osten eine außerhalb der Opština liegende Bergkette (höchste Erhebung 1196 m. i. J.), welche die Ebenen von Struga und Ohrid teilt. Bis 2004 bildeten Labuništa, Velešta, Lukovo und Delogoždi eigenständige Opštini. Sie wurden jedoch in diesem Jahr durch die Reformen in der mazedonischen Lokalverwaltung der Opština Struga angeschlossen. Flora und Fauna An den Hängen des Jablanica-Gebirges gibt es viele Weinbauflächen und Kastanien-Plantagen. So wurde hier 1984 erstmals in Europa die Rosskastanienminiermotte nachgewiesen. Weiters ist auch die Rotbuche sehr verbreitet. Ab einer Berghöhe von 1200 m. i. J. gibt es vermehrt Nadelhölzer. In der Nähe des Sees wachsen Walnuss- und Feigenbäume. Außerdem gibt es vielerorts Zypressen und Pyramidenpappeln. In den höheren Gebirgslagen leben unter anderem – heute weitaus weniger zahlreich als früher – Wölfe, Luchse, Gämsen, Steinböcke und Braunbären. Auch Rehe, Hirsche, Marder und Wildschweine finden in den Waldgebieten – vor allem im Norden des Gebiets der Opština – geeigneten Lebensraum. Die Vogelwelt rund um den See ist sehr artenreich entwickelt. Bevölkerung Laut der Volkszählung vom Jahr 2021 setzte sich die Bevölkerung wie folgt zusammen: Bemerkung: Die Prozentwerte sind auf zwei Kommastellen gerundet. Haushalte Insgesamt wurden bei der Volkszählung vom Jahr 2002 14.485 Haushalte registriert. Somit wohnten damals in einem Haushalt durchschnittlich vier Personen – bei der damaligen Gesamtbevölkerung von 63.376 Personen. Gliederung Zur Opština zählen außer der Stadt Struga noch die nachfolgenden 50 Dörfer. Manchmal wird auch „Teferič“ als einzelnes Dorf angesehen, doch dieser Ort gehört zur Stadt Struga – trotz geographischer Distanz zur selbigen. Weblinks Einzelnachweise Anmerkungen
Municipio de Struga

El municipio de Struga (en idioma macedonio: Општина Струга) es uno de los ochenta y cuatro municipios en los que se subdivide administrativamente Macedonia del Norte. Geografía Este municipio se encuentra localizado en el territorio que abarca la región estadística de Sudoeste. Pueblos Población La superficie de este municipio abarca una extensión de territorio de unos 483 kilómetros cuadrados. La población de esta división administrativa se encuentra compuesta por un total de 63.376 personas (según las cifras que arrojaron el censo llevado a cabo en el año 2002). Mientras que su densidad poblacional es de unos 131 habitantes por cada kilómetro cuadrado aproximadamente. Enlaces externos
Općina Struga

Općina Struga (albanski: Komuna e Strugës, makedonski: Општина Струга) je jedna od 80 općina Sjeverne Makedonije koja se prostire na jugozapadu Sjeverne Makedonije. Upravno sjedište ove općine je grad Struga. Zemljopisne osobine Općina Struga prostire na zapadnom dijelu kotline Ohridskog jezera. Kotlinu zatvaraju planine, sa zapada je to Jablanica a sa sjevera Karaorman. Općina Struga graniči s Albanijom na zapadu, te s teritorijem općine Centar Župa na sjeveru, s općinom Debarca na istoku, te s općinom Vevčani na zapadu. Ukupna površina Općine Struga je 483 km². Stanovništvo Općina Struga ima 55 749 stanovnika. Po popisu stanovnika iz 2002. nacionalni sastav stanovnika u općini bio je sljedeći; . Naselja u Općini Struga Ukupni broj naselja u općini je 48, od njih su 47 sela i jedan grad Struga. Sela: Bezovo, Bidževo, Bogovica, Brčevo, Burinec, Delogožda, Draslajca, Dolna Belica, Dolno Tateši, Drbovjani, Drenok, Džepin, Frngovo, Globočica, Gorna Belica, Gorno Tateši, Jablanica, Kališta, Korošišta, Labuništa, Lakaica, Livada, Lokov, Ložani, Lukovo, Mali Vlaj, Misleševo, Mislodežda, Modrič, Moroišta, Nerezi, Novo Selo, Oktisi, Piskupština, Podgorci, Poum, Prisovjani, Radolišta, Radožda, R'žanovo, Selci, Šum, Tašmaruništa, Toska, Velešta, Višni, Vraništa, Zagračani, Zbaždi. Pogledajte i ovo Grad Struga Rijeka Crni Drim Ohridsko jezero Sjeverna Makedonija Općine Sjeverne Makedonije Izvori Vanjske poveznice [neaktivna poveznica] Općina Struga na stranicama Discover Macedonia
Sztruga község

Sztruga község (macedónul Струга) alapfokú közigazgatási egység, azaz község Észak-Macedóniában, székhelye az azonos nevű Sztruga. Népesség Sztruga községnek 2002-ben 63 376 lakosa volt, melyből 36 029 albán (56,8%), 20 336 macedón (32,1%), 3 628 török (5,7%), 656 vlach, 2 717 egyéb. A községhez tartozó települések Sztruga Bezovo, Bidzsevo, Bogojci, Boroec, Brcsevo, Burinec, Velesta, Visni, Vraniste (Sztruga), Globocsica (Sztruga), Gorna Belica, Gorno Tatesi, Delogozsdi, Dobovjani, Dolna Belica, Dolno Tatesi, Draszlajca, Drenok (Sztruga), Zagracsani, Zbazsdi, Jablanica (Sztruga), Kalista, Korosista, Labunista, Lakaica, Livada (Sztruga), Lozsani, Lokov, Lukovo (Sztruga), Mali Vlaj, Miszlesevo, Miszlodezsda, Modrics, Moroista, Nerezi (Sztruga), Novo Szelo (Sztruga), Oktiszi, Piszkupstina, Podgorci (Sztruga), Poum, Priszovjani, Rzsanovo, Radozsda, Radolista, Szelci (Sztruga), Tasmarunista, Toszka (Sztruga), Frangovo, Dzsepin, Sum (Sztruga). Források Попис на населението домакинствата и становите во Република Македонија, 2002. - Скопје, 2005 мај / Census of population, households and dwellings in the Republic of Macedonia, 2002. - Skopje, 2005 may
Struga

Struga (in macedone Струга?, in albanese Strugë) è un comune urbano della Macedonia del Nord; il capoluogo omonimo ha 63 376 abitanti (dati 2002). La sede municipale è nella località omonima. Nel 2003 i comuni di Velešta, Delogoždi, Labuništa e Lukovo furono accorpati al comune di Struga. In onore dei fratelli Miladinov, nati a Struga, si tiene annualmente, dal 1962, il Festival internazionale della poesia. Geografia fisica Il comune confina con il lago di Ocrida a sud, Debarca a est, Centar Župa a nord e ad ovest con Vevčani e l'Albania. Società Evoluzione demografica Dal punto di vista etnico gli abitanti della città di Struga (pop. 16 559) sono così suddivisi: Macedoni, 8 293 (53,7%) Albanesi, 5 901 (31.9%) Turchi, 907 (5.5%) Valacchi, 550 (3.3%) Altri, 908 (5.5%) Località Il comune è formato dall'insieme delle seguenti località: Amministrazione Gemellaggi Cervara di Roma (RM) Note Voci correlate Patrimonio naturale e culturale della regione di Ocrida Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Struga Collegamenti esterni Sito di informazioni sul comune, su makedonija.name. Portale turistico della città, su visitstruga.com.mk. URL consultato il 4 settembre 2009 (archiviato dall'url originale il 22 gennaio 2009).
Gmina Struga

Gmina Struga (mac. Општина Струга) – gmina miejska w zachodniej Macedonii Północnej. Graniczy z gminami: Debarca od wschodu, Centar Żupa od północy, Wewczani i z Albanią od zachodu oraz z jeziorem Ochrydzkim od południa. Skład etniczny 56,84% – Albańczycy 32,08% – Macedończycy 5,72% – Turcy 1,03% – Arumuni 4,33% – pozostali W skład gminy wchodzą: miasto: Struga; 50 wsi: Bezowo, Bidżewo, Bogojci, Boroec, Brczewo, Burinec, Dełogożdi, Draslajca, Dołna Belica, Dołno Tateszi, Dobowjani, Drenok, Dżepin, Frangowo, Głoboczica, Gorna Belica, Gorno Tateszi, Jabłanica, Kaliszta, Korosziszta, Labuništa, Lakaica, Liwada, Łokow, Łożani, Łukowo, Małi Właj, Misleszewo, Mislodeżda, Modricz, Moroiszta, Nerezi, Novo Seło, Oktisi, Piskupsztina, Podgorci, Poum, Prisowjani, Radoliszta, Radożda, Rżanowo, Sełci, Szum, Taszmaruniszta, Toska, Wełeszta, Wiszni, Wraniszta, Zagraczani, Zbażdi. Linki zewnętrzne oficjalna strona gminy Struga
Струга (община)

Струга (макед. Општина Струга) — община в Северной Македонии. Расположена на юго-западе страны. Население составляет 63 376 человека (2002 год). Административный центр — город Струга. Площадь территории общины 483 км². Примечания Ссылки Официальный сайт