NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
South East European University

South East European University (SEEU), informally also known as the Max van der Stoel University, is a private-public nonprofit higher education institution. It was established upon initiative of OSCE's High Commissioner on National Minorities Max van der Stoel and is located in Tetovo, North Macedonia, with a branch campus in Skopje. The university is an associate member of the European University Association and the Balkan Universities Network, and a member of the International Association of Universities. Background and foundation The then Republic of Macedonia ratified the Council of Europe Framework Convention on National Minorities in 1998, declaring that Albanian speakers constituted a national minority. The Convention provided that national minorities could establish private educational institutions with no financial obligation on the state. The Council of Europe gave a critical opinion on drafts of the country’s higher education law which did not provide for university education in the Albanian language. Fro the early 1990s, Dutch diplomat Max van der Stoel, who was then OSCE's High Commissioner on National Minorities, became involved in efforts to resolve the issue of Albanian-language study at the university level, between Macedonian and Albanian political leaders. Albanians protested against the failure of the Macedonian state to provide Albanian-language study in universities. Two public universities, Ss. Cyril and Methodius University of Skopje and St. Clement of Ohrid University of Bitola, only offered courses in the Macedonian language. In 1994, an illegal Albanian-language university was established in Tetovo, which led to increased tension between Macedonians and Albanians. With Van der Stoel's efforts, a compromise solution was reached between Macedonian and Albanian political leaders. On 25 July 2000, under recommendations of OSCE, and supported by the Council of Europe, the Macedonian parliament adopted a Law on Higher Education, which permitted the establishment of private universities in the languages of the minorities. It resulted in the establishment of the university in Tetovo in 2001. Following the Ohrid Framework Agreement of 2001, a new state university was established in 2004 taking in the former illegal university. Later, SEEU started to receive public funding for specific purposes, amounting to about 10% of its income, otherwise derived from student tuition fees and research projects. Faculties and study programmes South East European University (SEEU) offers degrees at bachelor, master and doctorate levels in several areas of study. Study programmes are offered in three languages: English, Albanian and Macedonian. The university is constituted of seven faculties: Law Contemporary Social Sciences Business and Economics Languages, Cultures and Communications Contemporary Sciences and Technologies Health Sciences Technical Sciences Admissions South East European University (SEEU) has a selective admission policy based on students' previous academic record and grades. References
Université de l'Europe du Sud-Est

L'université de l'Europe du Sud-Est (en macédonien Југоисточен Европски Универзитет - Тетово, Jugoistočen Evropski Univerzitet - Tetovo ; en albanais Universiteti i Evropës Juglindore) est une université privée de la Macédoine du Nord. Elle a été fondée en 2001 à Tetovo, ville majoritairement albanaise et capitale non officielle des Albanais de Macédoine du Nord, par un accord entre le gouvernement macédonien, la communauté académique locale et des donateurs internationaux. C'est la plus grande université privée du pays et il s'agit, en fait, d'une université à base et à vocation ethnique (communauté albanaise) où les cours sont assurés principalement en langue albanaise. L'université possède un grand campus à Tetovo et un plus petit à Skopje, la capitale du pays. Facultés L'université compte cinq facultés : Faculté de sciences contemporaines et de technologies ; Faculté de langues, cultures et communications ; Faculté de droit ; Faculté d'administration publique et de sciences politiques ; Faculté d'économie. Voir aussi Liens internes Tetovo Albanais de Macédoine du Nord Liens externes (mk + sq + en) Site officiel de l'université Portail des universités Portail de la Macédoine du Nord
Uniwersytet Europy Południowo-Wschodniej

Uniwersytet Europy Południowo-Wschodniej (mac. Универзитет на Југо источна Европа, alb. Universitetit të Evropës Juglindore) – prywatna i publiczna szkoła wyższa w Tetowie w Macedonii. UEPW został założony w marcu 2001 jako instytucja prywatna z udziałem rządu Macedonii, utrzymująca się z własnych dochodów i z pomocy zagranicznych sponsorów. Jednym z celów utworzenia UEPW było ułatwienie mniejszości albańskiej dostępu do wyższego wykształcenia. Zgodnie z tym UEPW ma charakter albański – większość nauczycieli i 76% studentów to Albańczycy, językiem wykładowym jest przede wszystkim albański. W listopadzie 2002 roku liczba studentów wynosiła 2250, a w październiku 2003 roku – 3700 studentów. W 2007 roku na UEPW studiowało 5,9 tys. studentów, a pracowało 300 nauczycieli akademickich. UEPW dzieli się na pięć wydziałów: prawa (Правен Факултет , Fakulteti Juridik), zarządzania przedsiębiorstwami (Бизнис Администрација, Administrimi i Biznesit), administracji publicznej (Јавна Администрација, Administrata Publike), komunikacji i technologii (Факултет за Комуникациски Науки и Технологии, Shkencat dhe Teknologjitë e Komunikimit), pedagogiczny (Педагошки Факултет, Fakulteti pedagogjik). Rektorem UEPW jest prof. Alajdin Abazi, prorektorami są dr Abdylmenaf Bexheti, dr Zamir Dika i dr Blerim Reka. W 2011 otrzymał Order za Zasługi dla Republiki Macedonii. Zarząd uniwersytetu Obecny zarząd uniwersytetu składa się z siedmiu członków: Klaus Tochtermann Veli Kreci prof. Elena Dumova-Jovanoska Nebi Hoxha John Parrish-Sprowl Visar Shehu Veronika Kareva Przypisy
Универзитет југоисточне Европе

Универзитет југоисточне Европе (алб. Universiteti i Evropës Juglindore; мак. Универзитет на Југоисточна Европа) је међународно призната јавно-приватна непрофитна институција високог образовања основана 2001. године. Настао је на иницијативу бившег министра спољних послова Холандије и високог комесара ОЕБС-а за националне мањине Макса ван дер Стола. Седиште се налази у Тетову, са кампусом и у Скопљу. Од свог оснивања, успео је да искомбинује најбоље европске и америчке стандарде, а наставио је да користи небројене академске сарадње које су, између осталих донатора, спонзорисали Европска комисија и Агенција САД за међународни развој. Придружени је члан Европске асоцијације универзитета и Мреже универзитета Балкана. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
FK 11 Oktomvri

FK 11 Oktomvri (Macedonian: ФК 11 Октомври) is a football club from Prilep, North Macedonia. They recently played in the Macedonian Third League. History The club was founded in 1951. In the 2010–11 season, they won the Macedonian Second League title with manager Nikolce Zdravevski and were promoted to the Macedonian First League for the first time in club history. They lasted only one season in the top tier. Honours Macedonian Second League Winners (1): 2010–11 References External links Official Website (in Macedonian) Club info at MacedonianFootball (in English) Football Federation of Macedonia (in Macedonian)
FK 11 Oktomvri Prilep

FK 11 Oktomvri (makedonski: ФК 11 Октомври) nogometni je klub iz Prilepa, Sjeverna Makedonija. Godine 2017. klub je ispao iz južne skupine Trete makedonske fudbalske lige (treći rang makedonskog nogometnog sustavs) i od tada se natječe u makedonskim regionalnim ligama. Ime je dobio po 11. listopadu, u čast Dana ustanka naroda Makedonije. Povijest Klub je osnovan 1951. Klub je u sezoni 2010./11. osvojio naslov Makedonske druge lige s menadžerom Nikolceom Zdravevskim i time je izborio plasman u Makedonsku prvu ligu po prvi put u povijesti. Opstao je samo jednu sezonu u najvišoj ligi. Klub koristi Stadion Goce Delčev uz prilepsku Pobedu. Uspjesi Druga makedonska liga prvak: 2010./11. Izvori Vanjske poveznice Službena web-stranica Stranica kluba na macedonianfootball.com
Fudbalski Klub 11 Oktomvri Prilep

Il Fudbalski Klub 11 Oktomvri Prilep (in macedone ФК 11 Октомври) è una società calcistica macedone con sede nella città di Prilep. Storia Per la stagione 2012-2013 milita in Vtora Liga, la seconda divisione del campionato macedone di calcio, dopo la retrocessione arrivata al termine della stagione 2011-2012. Allenatori Calciatori Palmarès Campionato macedone di Vtora Liga: 1 2010-2011 Treta Liga: 1 2008-2009 Organico Rosa 2011-2012 Collegamenti esterni (EN) Pagina su Macedonian Football, su macedonianfootball.com. (EN) Scheda su weltfussballarchiv, su weltfussballarchiv.com. URL consultato il 28 aprile 2014 (archiviato dall'url originale il 29 aprile 2014).
FK 11 Oktomvri

Fudbalski Klub 11 Oktomvri is een Macedonische voetbalclub uit Prilep. De club werd in 1951 opgericht en speelt in het Gotse Deltsjevstadion dat plaats biedt aan 15.000 toeschouwers. In 2011 werd de club kampioen in de Vtora Liga waardoor het in het seizoen 2011/12 in Prva Liga uitkomt. Hier verbleef de club slechts een seizoen. In 2014 degradeerde de club naar de Treta Liga.
11 Oktomwri Prilep

11 Oktomwri Prilep (maced. ФК 11 Октомври) – północnomacedoński klub piłkarski z miasta Prilep. Historia Klub został założony w 1951 roku jako FK 11 Oktomwri Prilep. Uczestniczył w rozgrywkach lokalnych mistrzostw Jugosławii. Klub nazwany jest na cześć dnia antyfaszystowskiego powstania w Prilepe, data ta (11 października) jest świętem narodowym w Macedonii i obchodzona jako „Dzień Powstania”. Po proklamacji niepodległości Macedonii klub startował w mistrzostwach Macedonii. Do 2011 występował w niższych ligach. W sezonie 2010/11 zajął 1. miejsce w II lidze i awansował do I ligi. Sukcesy Prwa Fudbalska Liga: ?. miejsce (1): 2012 Wtora Fudbalska Liga: mistrz (1): 2011 Puchar Macedonii: 1/8 finału (2): 2003, 2010 Stadion Stadion Goce Dełczewa może pomieścić 15,000 widzów. Linki zewnętrzne Oficjalna strona klubu. fk11oktomvri.com. [zarchiwizowane z tego adresu (2016-04-04)]. (mac.) FK 11 Oktomvri Prilep, [w:] baza Soccerway (drużyny) [dostęp 2021-01-02] . Profil na Macedonian Football. macedonianfootball.com. [zarchiwizowane z tego adresu (2016-03-04)]. (ang.) Profil na WeltFussballArchiv. weltfussballarchiv.com. [zarchiwizowane z tego adresu (2014-04-29)]. (ang.) 11 Oktomvri Prilep, [w:] baza Transfermarkt (drużyny) [dostęp 2020-11-27] .
11 октября (футбольный клуб)

«11 октября» (макед. ФК 11 Октомври) — северомакедонский футбольный клуб из города Прилеп. Получил своё название в честь даты антифашистского восстания в Прилепе, эта дата является национальным праздником Северной Македонии и отмечается как «День восстания». Клуб основан в 1951 году, домашним стадионом клуба является стадион «Гоце Делчев», вмещающий 15 000 зрителей. В сезоне 2010/11 клуб победил во второй лиге, и тем самым завоевал право в сезоне 2011/12 впервые в своей истории выступить в первой лиге, сильнейшем дивизионе страны. Достижения Победитель второй лиги Македонии: 2010/11 Примечания Ссылки Профиль клуба на foot.dk Профиль клуба на soccerway.com Архивировано 7 марта 2016 года. Профиль клуба на globalsportsarchive.com Архивировано 25 сентября 2019 года.
ФК 11 октомври

Фудбалски клуб 11 октомври је фудбалски клуб из Прилепа, у Северној Македонији, који се тренутно такмичи у Другој лиги Македоније. Историја Клуб је основан 1951. године. То је други фудбалски клуб из Прилепа. Утакмице игра на стадиону Гоце Делчев капацитета 15.000 гледалаца. Од самосталности Македоније клуб је сам мањим прекидима играо у Другој лиги Македоније где се и данас налази. Види још Фудбалски савез Републике Македоније Друга лига Македоније у фудбалу Спољашње везе Фудбалска федерација Македоније Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (23. јул 2008) (језик: македонски) Club info at MacedonianFootball (језик: енглески)
11 Октомврі (футбольний клуб)

Футбольний клуб «11 Октомврі» або просто «11 Октомврі» (мак. Фудбалски Клуб 11 октомври) — професіональний північно-македонський футбольний клуб з міста Прилеп. Виступає в Третій лізі, зона «Південь». Домашні матчі проводить на стадіоні «Гоце Делчев» у Прилепі. Клубні кольори — червоний та білий. Історія Свою назву клуб носить на честь дати антифашистського повстання в Прилепі, ця дата є національним святом Північної Македонії й відзначається як «День повстання». Заснований у 1951 році. Другий, за популярністю, футбольний клуб Прилепа (після «Побєди»), на кожному домашньому матчі в середньому були присутні 5000—6000 глядачів. Після здобуття Македонією незалежності виступав у Другій лізі чемпіонату країни. У сезоні 2010/11 років прилепський колектив виграв Другу ліги й вперше у власній історії вийшов до елітного дивізіону чемпіонату Македонії. У вищому дивізіоні виступав один сезон. У 2014 році опустився в Третю лігу. Досягнення Друга ліга Македонії Чемпіон (1): 2010/11 Відомі гравці Драган Димитровський Посилання Офіційний сайт клубу (архівна версія) (мак.) Профіль клубу [Архівовано 7 березня 2016 у Wayback Machine.] на сайті soccerway.com Профіль клубу [Архівовано 27 вересня 2019 у Wayback Machine.] на сайті transfermarkt.com Профіль клубу на сайті zerozero.pt Профіль клубу [Архівовано 25 вересня 2019 у Wayback Machine.] на сайті soccerpunter.com Профіль клубу [Архівовано 25 вересня 2019 у Wayback Machine.] на сайті worldfootball.net Профіль клубу [Архівовано 13 листопада 2019 у Wayback Machine.] на сайті uefa.com Профіль клубу на сайті foot.dk Профіль клубу [Архівовано 25 вересня 2019 у Wayback Machine.] на сайті globalsportsarchive.com
Щип (община)

Щип (на македонска литературна норма: Општина Штип) е община, разположена в източната част на Северна Македония със седалище едноименния град Щип. Освен град Щип общината обхваща 43 села по средното течение на река Брегалница на площ от 583,24 km2. Гъстотата на населението 81,95 жители на km2. Структура на населението Според преброяването от 2002 година община Щип има 47 796 жители. Бележки
Opština Štip

Opština Štip (makedonsky Општина Штип) je opština (okres) ve Východním regionu v Severní Makedonii. Geografie Štip je opština o rozloze 583,24 km². Celou opštinou protéká řeka Bregalnica. Opština sousedí s: opštinami Probištip a Sveti Nikole na severu opštinami Radoviš a Karbinci na východě opštinami Lozovo a Gradsko na západě opštinou Konče na jihu Demografie Podle sčítání lidu z roku 2002 žije v opštině 47 796 obyvatel, z nichž většina (okolo 40 tisíc) žije v centru, ve městě Štip a zbytek v okolních vesnicích. Etnické skupiny jsou: Makedonci = 41 670 (87,2 %) Romové = 2 195 (4,6 %) Valaši = 2 074 (4,3 %) Turci = 1 272 (2,7 %) Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Štip Municipality na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Opština Štip na Wikimedia Commons
Štip Municipality

Štip (Macedonian: Штип [ʃtip] ) is a municipality in eastern North Macedonia. Štip is also the name of the town where the municipal seat is found. This municipality is part of the Eastern Statistical Region. Geography Štip Municipality covers an area of 583.24 km2. The river Bregalnica runs through the municipality. The municipality borders Probištip Municipality and Sveti Nikole Municipality to the north, Radoviš and Karbinci municipalities to the east, Lozovo and Gradsko municipalities to the west, and Konče Municipality to the south. Demographics At the census taken in 1994 the number of inhabitants was 46,372 and in 2002 the number of inhabitants was 47,796. According to the 2021 North Macedonia census, this municipality has 44,866 inhabitants. Ethnic groups in the municipality: Inhabited places The number of the inhabited places in the municipality is 44. References External links Official website
Municipio de Štip

El municipio de Štip (en idioma macedonio: Општина Штип) es uno de los ochenta y cuatro municipios en los que se subdivide administrativamente Macedonia del Norte. Su capital es la ciudad de Štip. Geografía Este municipio se encuentra localizado en el territorio que abarca la región estadística del este. Población La superficie de este municipio abarca una extensión de territorio de unos 583,24 kilómetros cuadrados. La población de esta división administrativa se encuentra compuesta por un total de 47.796 personas (según las cifras que arrojaron el censo llevado a cabo en el año 2002). Mientras que su densidad poblacional es de unos ochenta y dos habitantes por kilómetro cuadrado. Enlaces externos
Općina Štip

Općina Štip (makedonski: Општина Штип) je jedna od 80 općina Republike Sjeverne Makedonije koja se prostire na istoku Sjeverne Makedonije. Upravno sjedište ove općine je grad Štip. Zemljopisne osobine Općina Štip prostire se najvećim dijelu u srednjem toku doline rijeke Bregalnice. Općina Štip graniči s Općinom Probištip na sjeveru, s Općinom Karbinci na sjeveroistoku, s Općinom Radoviš na istoku, s Općinom Konče na jugoistok, s Općinom Negotino na jugu, s Općinom Gradsko na jugozapadu, s Općinom Lozovo na zapadu, te s Općinom Sveti Nikole na sjeverozapadu. Ukupna površina Općine Štip je 583.24 km². Stanovništvo Općina Štip ima 47 796 stanovnika. Po popisu stanovnika iz 2002. nacionalni sastav stanovnika u općini bio je sljedeći; Naselja u Općini Štip Ukupni broj naselja u općini je 44, od kojih su 43 sela i jedan grad Štip. Sela: Baltalija, Brest, Creška, Čardaklija, Čiflik, Dobrošani, Dolani, Edeklerci, Goračino, Hadji-Hamzali, Hadji-Redjepli, Hadji-Sejdeli, Jamularci, Kalapetrovci, Koešvo, Krivi Dol, Lakavica, Leskovica, Lipov Dol, Ljuboten, Nikoman, Novo Selo, Penuš, Piperovo, Počivalo, Puhče, Sarčievo, Selce, Skandalci, Sofilari, Star Karaorman, Stepanci, Suho Grlo, Sudikj, Suševo, Tanatarci, Testemelci, Toplikj, Tri Češmi, Vrsakovo, Šašavarlija, Šopur Pogledajte i ovo Štip Sjeverna Makedonija Općine Sjeverne Makedonije Izvori Vanjske poveznice Služene stranice Općine Štip Općina Štip na stranicama Discover Macedonia
Gmina Sztip

Gmina Sztip (mac. Општина Штип) – gmina miejska w środkowej Macedonii Północnej. Graniczy z gminami: Gradsko od południowego zachodu, Negotino od południa, Koncze od południowego wschodu, Radowisz od wschodu, Karbinci od północnego wschodu, Probisztip od północy, Sweti Nikołe od północnego zachodu i Łozowo od zachodu. Skład etniczny 87,19% – Macedończycy 4,59% – Romowie 4,34% – Arumuni 2,66% – Turcy 0,62% – Serbowie 0,6% – pozostali W skład gminy wchodzą: miasto: Sztip; 43 wsie: Bałtalija, Brest, Wrsakowo, Goraczino, Dobroszani, Dołani, Edeklerci, Jamularci, Kałapetrowci, Koeszewo, Kriwi Doł, Łakawica, Leskowica, Lipow Doł, Ljuboten, Nikoman, Nowo Seło, Nowo Seło, Penusz, Piperowo, Pocziwało, Puhcze, Sarcziewo, Sełce, Skandałci, Sofilari, Star Karaorman, Stepanci, Suwo Grło, Sudić, Suszewo, Tanatarci, Testemełci, Toplik, Tri Czeszmi, Hadżi-Redzepli, Hadżi-Sejdeli, Hadżi-Hamzali, Creszka, Czardaklija, Cziflik, Szaszawarlija, Szopur. Linki zewnętrzne Oficjalna strona gminy Sztip
Штип (община)

Штип (макед. Општина Штип) — община в Северной Македонии. Расположена в восточной части страны. Население составляет 47 796 человек (2002 год). Административный центр — город Штип. Площадь территории общины 583,24 км². Этническая структура населения в общине по переписи населения 2002 года: македонцы — 41 670 чел. (87,2%); цыгане — 2 195 чел. (4,6%); волохи — 2 074 чел. (4,3%); турки — 1 272 чел. (2,7%); остальные — 585 чел. (0,7%) Примечания Ссылки Сайт общины
Општина Штип

Општина Штип је највећа и најважнија од 11 општина Источног региона у Северној Македонији. Седиште општине је истоимени град Штип. Положај Општина Штип налази се у средишњем делу Северне Македоније. Са других страна налазе се друге општине Северне Македоније: север — Општина Пробиштип североисток — Општина Карбинци исток — Општина Радовиште југоисток — Општина Конче југ- Општина Неготино југозапад — Општина Градско запад — Општина Лозово северозапад — Општина Свети Никола Природне одлике Рељеф: Општина Штип припада области равног и плодног Овчег поља, које на ободу општине затварају брегови и брда Родопских планина, са истока Плачковица, са југа Серта. Клима у општини је топлија варијанта умерене континенталне климе због утицаја Средоземља. Воде: Река Брегалница је најзначајнији водоток у општини, а значајна је и Крива Лакавица, која се слива са југа и утиче у реку Брегалницу на подручју општине. Становништво Општина Штип имала је по последњем попису из 2002. г. 47.796 ст., од чега у седишту општине 40.016 ст. (81%). Општина је средње густо насељена, али је сеоско подручје ретко насељено. Национални састав по попису из 2002. године био је: Насељена места У општини постоји 44 насељена места, једно градско — Штип, а осталих са статусом села: Спољашње везе Званична страница општине Штип Општина Штип на званичној страници македонског министаства за самоуправу
Штип (община)

Община Штіп (мак. Општина Штип) — община в Північній Македонії. Адміністративний центр — місто Штип. Розташована в східній частині Македонії в регіоні Східний регіон. Населення 47 796 мешканців, які проживають на території, площею — 583,24 км². Населення Дані перепису 2002 року общини Штип, яка складається з 44 населених пунктів з центром в місті Штіп: Примітки Посилання www.stip.gov.mk — офіційний сайт общини
Св. св. Кирил и Методий (Стение)

„Св. св. Кирил и Методий“ (на македонска литературна норма: „Свети Кирил и Методиј“) е възрожденска православна църква в село Стение, Преспа, част от Преспанско-Пелагонийската епархия на Македонската православна църква – Охридска архиепископия. Разположена е в центъра на селото. Църквата има трикорабна конструкция и полукръгла апсида. В интериора няма живопис, а иконостасът е поставен в по-ново време. Изградена е в 1911 година. Галерия Бележки
Свети Никола (Бабино)

„Свети Никола“ или „Свети Николай“ (на македонска литературна норма: „Свети Никола“) е възрожденска православна църква в демирхисарското село Бабино, Северна Македония. Църквата е част от Сопотнишката енория на Крушевско-Демирхисарската епархия на Македонската православна църква – Охридска архиепископия. Църквата е гробищен храм, разположен на километър източно от селото. Издигната е и осветена в 1858 година, което се разбира от надписа над вратата на западната фасада. След 30 години е храмът е изписан, според ктиторския надпис над западната врата, в който се казва, че зографските работи са завършени на 11 юни 1888 година при йереите Димитър, Козма и Стоян, ктитори са всички жители - големи и малки, на Бабино, а зографите са дебърските майстори Йосиф и Яков Радеви. Църквата е обновена около 1928 година. Повторно е изграден трем, а в 60-те години е препокрита. На северната и южната страна има пиластри за укрепване на сградата. Отворите, венецът и апсидата са изработени от дялан бигор. Църквата е покрита с керемиди, а апсидата с каменни плочи. Осветлението става през четири малки прозореца на южната стена в два реда. Два малки осветителни отвора има и на източната стена. Входът е от запад, където по-късно е дограден трем. До църквата е камбанарията, която в долната си част е от камък. В 2014 година от храма са откраднати 18 ценни икони и сребърен кръст. Бележки
Türkische Botschaft Skopje

Die Botschaft der Republik Türkei Skopje; Türkiye Cumhuriyeti Üsküp Büyükelçiliği ist die höchste diplomatische Vertretung der Republik Türkei in Nordmazedonien. Seit dem 15. August 2010 residiert Gürol Sökmensüer als Botschafter der Republik Türkei in dem Botschaftsgebäude. Siehe auch Liste türkischer Auslandsvertretungen Weblinks Offizielle Website (englisch und türkisch) Offizielle Website des türkischen Außenministeriums (englisch)