NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
ГЭС Козяк

ГЭС Козяк (макед. ХЕЦ Козјак) — северомакедонская ГЭС, построенная на реке Треска и искусственном озере Козяк с 1994 по 2000 годы. Является крупнейшей в Северной Македонии, а её плотина является самой высокой в стране (высота в 130 м). Располагается в западной части страны, в общине Македонски-Брод (45 км от Скопье). Основные предназначения плотины — производство электроэнергии и контроль за течением реки во избежание наводнений. Электростанция строилась при непосредственной финансовой поддержке со стороны КНР и стала первой электростанцией, возведённой в независимой Республике Македонии. Описание Основу электростанции составляют две турбины Фрэнсиса: номинальная мощность каждой составляет 41 МВт. Искусственное озеро имеет длину в 32 км и максимальную глубину в 130 м, максимальный уровень подъёма воды в озере — 469,9 м. Объём воды — 380 млн. кубометров. Рыба в озере не водится. Строительство Финансирование Строительство плотины велось с августа 1994 по 2000 годы, его стоимость составила 173 миллиона долларов США. Изначально строительство организовала правившая партия Социал-демократический союз Македонии, взявшая кредит на сумму в 93 миллиона долларов США со ставкой в 8%. Был подписан договор с китайской компанией «Хайнань» о помощи в строительстве электростанции, однако компания обанкротилась довольно быстро, а её директор попал в тюрьму. Строительство оказалось под угрозой срыва, но положение спасла партия ВМРО-ДПМНЕ, которая предоставила до 70% средств, необходимых для возведения электростанции. Процесс строительства С 1996 по 1998 годы во время правления Социал-демократического союза велись подготовительные работы, включавшие в себя закупку и установку всего электротехнического оборудования. Заполнение резервуара началось в мае 2003 года, оба электрогенератора были введены в эксплуатацию в июле и сентябре 2004 года соответственно. Строительство вели македонская компания ЕЛЕМ и китайская CWE. Текущая деятельность Первый плановый ремонт оборудования состоялся только в 2007 году, когда были заменены генераторы из-за чрезвычайно сильной вибрации. В ходе полномасштабной реконструкции были заменены турбины, и их суммарная мощность повысилась до 100 мВт. К августу 2010 года годовая выработка электроэнергии составила 190 млн. кВт и стала рекордной с 2006 года. Значительную помощь в ремонте электростанции оказал Банк Китая, выделивший кредит на сумму 87 миллионов долларов США (всего реконструкция обошлась в 150 миллионов долларов). Проект стал крупнейшим в истории отношений Республики Македонии и КНР. Примечания
Hidroelektrarna Kozjak

Hidroelektrarna Kozjak je velika hidroelektrarna na reki Treska v Severni Makedoniji, ki deluje s pomočjo umetnega jezera Kozjak. Jez Kozjak je s 130 metri najvišji v državi. Nahaja se v severozahodnem delu države v občini Makedonski Brod. Glavni namen jezu je nadzor nad poplavami, vendar služi tudi za proizvodnjo električne energije. Elektrarna ima dve turbini z nominalno zmogljivostjo 41 MW po turbini s skupno močjo 82 MW. Jezero je pravzaprav 32 km dolga struga z največjo globino 130 m. Najvišja nadmorska višina jezera je 469,9 m in ima kapaciteto približno 380 milijonov m³ vode. V jezeru je obilo rib. Gradnja jezu se je začela avgusta 1994, dokončana pa je bila leta 2000. Rezervoar se je začel polniti maja 2003, oba generatorja pa sta končno pričela obratovati julija in septembra 2004. Sklici
ГЕС Козяк

ГЕС Козяк (мак. ХЄЦ Козјак) — гідроелектростанція у Північній Македонії, споруджена на річці Треска. Розташована за 25 км від впадіння Трески у Вардар, за 16 км вище іншої ГЕС Матка. Опис Основу електростанції становлять дві турбіни Френсіса: номінальна потужність кожної становить 41 МВт. При напорі у 95 метрів вони забезпечують річне виробництво на рівні 130 млн кВт-год. Штучне озеро має довжину 32 км і максимальну глибину 130 м, максимальний рівень підйому води в озері — 469,9 м. Об'єм води — 380 млн кубометрів. Риба в озері не водиться. Особливості Окрім протипаводкових та гідроенергетичних функцій, гребля запланована з можливістю подачі ресурсу для іригації долини Скопське Поле та постачання технічної води промисловості Скоп'є. Історія Будівництво Передумови Плани спорудження великої греблі на Тресці вперше виникли після катастрофічної повені 1962 року, яка вразила столицю Македонії Скоп'є. Фінансування Будівництво греблі велося з серпня 1994 по 2000 роки, його вартість склала 173 мільйони доларів США. Спочатку будівництво організувала провладна партія Соціал-демократичний союз Македонії, яка взяла кредит на суму в 93 мільйони доларів США зі ставкою у 8 %. Був підписаний договір з китайською компанією «Хайнань» про допомогу в будівництві електростанції, проте компанія збанкрутувала досить швидко, а її директор потрапив до в'язниці. Будівництво виявилося під загрозою зриву, але становище врятувала партія ВМРО-ДПМНЄ, яка надала до 70 % коштів, необхідних для зведення електростанції. Процес будівництва З 1996 по 1998 роки під час правління Соціал-демократичного союзу велися підготовчі роботи, що включали в себе закупівлю і установку всього електротехнічного обладнання. Заповнення резервуару почалося в травні 2003 року, обидва електрогенератора були введені в експлуатацію в липні і вересні 2004 року відповідно. Будівництво вели македонська компанія Елем і китайська CWE. Поточна діяльність Перший плановий ремонт обладнання відбувся тільки в 2007 році, коли були замінені генератори через надзвичайно сильну вібрацію. В ході повномасштабної реконструкції були замінені турбіни, і їх сумарна потужність підвищилася до 100 мВт. До серпня 2010 року річне вироблення електроенергії склало 190 млн кВт і стала рекордною з 2006 року. Значну допомогу в ремонті електростанції надав Банк Китаю, який виділив кредит на суму 87 мільйонів доларів США (всього реконструкція обійшлася в 150 мільйонів доларів), проєкт став найбільшим в історії відносин Північної Македоніїєю. Примітки
ТЕС Неготино

ТЕС Неготино – теплова електростанція на південному сході Північної Македонії. Первісно на майданчику станції планували звести два однакові енергоблоки, проте у підсумку обмежились лише одним, який став до ладу в 1978-му. Він створений за класичною конденсаційною схемою та має два котли і одну парову турбіну потужністю 210 МВт. Станція була споруджена з розрахунку на споживання нафти. Через високі ціни на останню починаючи з 1993 року ТЕС діє в середньому лише 300 годин на рік, виконуючи функцію покриття пікових навантажень. В кінці 2010-х до Неготіно проклали газопровід, що призвело до появи планів переведення станції на блакитне паливо. Видача продукції відбувається по ЛЕП, розрахованій на роботу під напругою 400 кВ. Примітки
Големо езеро (Баба)

Големото пелистерско езеро (на македонска литературна норма: Големо Пелистерско Езеро), наричано и само Големото езеро, е едно от двете ледникови езера Пелистерски очи, намиращи се в Националния парк „Пелистер“ в Баба планина в Северна Македония. Местоположение и параметри Големото езеро е разположено в североизточното подножие на връх Ветерница, на дъното на малък циркус. С надморската си височина от 2218 метра то е едно от най-високо разположените езера в Северна Македония. Другото езеро, Малото, е по-ниско, на 2180 m н.в. Дълго е около 226 m, широко около 175 m и с дълбочина 14,5 m. С тази дълбочина то е най-дълбокото високопланинско езеро в Северна Македония, но през лятото тя намалява с около 2 m. Нивото и обемът варират всяка година в зависимост от валежите от сняг, дъждовете и температурата. Легенда Според легенда, записана от българския фолклорист от Прилеп Марко Цепенков, Големото езеро е дом на змей, който живее там с невестата си. Змеят бил родом от Ниже поле. Като станал на 40 дена, влетял в двореца, намиращ се под Големото езеро, а като пораснал, грабнал една невеста от село Оптичари по време на едно празненство и заживял с нея. Хижа Край Големото езеро през 1951/52 година е изградена хижа, унищожена от пожар в 1975 година. Няколко години по-късно в непосредствена близост до нея е построен планинарски дом, наречен на името на алпиниста Димитар Илиевски-Мурато. Маршрути Големото и Малото езеро са отдалечени помежду си на около 45 минути ходене пеша. До Големото езеро може да се достигне по няколко маршрута. От село Нижеполе и Стрижево, намиращи се на около 1300 m н.в., пътят преминава криволичейки през Дебелия рид и местността Лаг поток. Друг вариант, по-дълъг и по-лесен, е по пътека по долината на река Сапунчица. Трети вариант е откъм Преспанското езеро, по-точно от село Брайчино (около 4 часа изкачване). Има и други възможности за достигане до Големото езеро. Бележки
Бит-пазар у Скопљу

Бит-пазар у Скопљу је пијаца која се налази на северном крају Старе скопске чаршије у Северној Македонији. Етимологија Назив бит-пазар потиче од турских речи бит (тур. bit; вашка) и пазар (тур. pazar; пијаца). Иако у буквалном преводу назив ове пијаце значи бувља (вашја) пијаца, ова пијаца је највећа пијаца у Скопљу и на њој се продају и прехрамбене намирнице. Историја На месту на коме се налази ова пијаца данас, некада се налазио средњовековни Доленград, тачно на месту где се налазила манастирска ливада. У средњем веку, простор пијаце је био ван бедеме Доленграда, у непосредној близини северне порте, која је водила ка „Царском путу”. У првим вековима османске владавине, бедеми су срушени. Задржана традиција да се тамо купује уторком и петком, али ипак због повећане потребе грађана, пијаца ради сваки дан. Референце Спољашње везе
Kruševo

Kruševo (makedonsky Крушево, arumunsky Crushuva, albánsky Krushevë, řecky Κρούσοβο,, turecky Kruşova nebo Kuruşova) je město v Pelagonském regionu, Opštině Kruševo v Severní Makedonii, v roce 1903 hlavní město Kruševské republiky. V roce 2002 zde žilo 5 330 obyvatel. Odkazy Související články Kruševská republika Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kruševo na Wikimedia Commons Oficiální web (makedonsky)
Kruševo

Kruševo (kyrillisch Крушево; albanisch Krusheva, indefinit Krushevë; aromunisch Crushuva/Crușuva) ist eine Stadt im Südwesten Nordmazedoniens in der Region Pelagonien. Sie ist Hauptort der gleichnamigen Opština. Die Stadt war während des anti-osmanischen Aufstands 1903 Hauptstadt der kurzlebigen Republik Kruševo. Amtssprachen der Gemeinde Kruševo sind Mazedonisch, Albanisch und Aromunisch. Kruševo ist weltweit die einzige Stadt, in der Aromunisch als Amtssprache zugelassen ist. Bevölkerung Laut der Volkszählung aus dem Jahr 2002 setzte sich die Bevölkerung wie folgt zusammen: Laut der Volkszählung aus dem Jahr 2002 setzte sich die Bevölkerung in der Opština Kruševo wie folgt zusammen: Sehenswürdigkeiten Mit der Stadt verbundene Personen Nikola Karev (1877–1905), Revolutionär und „Präsident“ der damaligen Republik Kruševo Nikola Kirow (1880–1962), Revolutionär und Wissenschaftler Alexandros Svolos (1892–1956), griechischer Politiker Mentscha Karnitschewa (1900–1964), Aktivistin der IMRO Ilija Najdoski (* 1964), Fußballspieler Toše Proeski (1981–2007), Sänger, für ihn wurde 2011 eine eigene Gedenkstätte in der Stadt errichtet Gjorgji Icoski (* 1984), Biathlet und Skilangläufer Rosana Kiroska (* 1991), Skilangläuferin Weblinks Einzelnachweise
Kruševo (Sjeverna Makedonija)

Kruševo (makedonski: Крушево, vlaški: Crushuva) je gradić u središnjem dijelu Sjeverne Makedoniji, južno od Skoplja. Kruševo ima 5507 stanovnika, smješteno je na nadmorskoj visini od čak 1350 m, sjedište je istoimene Općine Kruševo, koja ima oko 9684 stanovnika (po popisu iz 2002.). Povijest Kruševo se prvi put je spominje u turskom defteru za 1467./1468., kada je dan kao posjed, zajedno s Prilepom i još 31 sela spahiji Husein-Begu. Grad je narastao brojem stanovnika i ekonomski ojačao dolaskom brojnih izbjeglica Vlaha iz Moskopolja i Gramosa u XVIII st. Kruševljani su postali poznati fresko slikari (zoografi) i drvorezbari crkvenog inventara, rade po cijelom Balkanu. Ali rade i u svom gradu, najstariji sakralni objekt u gradu je crkva sv. Nikola (1832.), koja je djelomično izgorjela za vrijeme Ilindenskog ustanka. Uz ovu, Kruševljani podižu i Crkvu Marijina Uzačašća (1867.), te crkvu Svetog Trojstva, pored grada na lokalitetu Trstenik podižu manastirsku crkvu Sveti Spas 1836. godine. Na početku XX st. Kruševo postaje sjedište nekadašnje Kruševske republike za Ilindenskog ustanka 1903. U to vrijeme je u Kruševu živjelo oko 4000 Vlaha i oni su predstavljali dvije trećine stanovništva. Za Kruševske republike uspostavljena je multinacionalna vlada, trojica ministara bili Vlasi, kao i lokalni vojni lider Pitu Guli (1845. – 1903.), koji je poginuo braneći republiku, i time postao sjevernomakedonski narodni junak. U Sjevernoj Makedoniji se i danas na Kruševsku republiku gleda kao na uspješan model etničke suradnje. Znamenitosti Gradić je sam po sebi mali muzej, tradicionalne arhitekture 18. i 19. st. U gradu se nalazi spomenik Makedonium ( posvećen Ilindenskom ustanku), kao i Muzej posvećen Kruševskoj republici i Ilindenskom ustanku. 2011. godine otvorena je i Memorijalna kuća Todor Proeski s eksponatima imovine pokojnog pjevača. Vidi još Kruševska Republika Ilindenski ustanak Izvori Vanjske poveznice Gradić Kruševo
Krusevo (Macedónia)

Krusevo az azonos nevű község székhelye Észak-Macedóniában. Népesség Krusevónak 2002-ben 5 330 lakosa volt, melyből 4 273 macedón, 1 020 vlach, 26 szerb, 11 egyéb. Krusevo községnek 2002-ben 9 684 lakosa volt, melyből 6 081 macedón (62,8%), 2 064 albán (21,3%), 1 020 vlach (10,5%), 519 egyéb. A községhez tartozó települések Krusevo Aldanci (Krusevo) Ariljevo Belusino Birino Borino Bucsin (Krusevo) Vrbovec (Krusevo) Gornyi Divlyanci Donyi Divlyanci Jakrenovo Milosevo (Krusevo) Norovo Osztrilci Preszil Puszta Reka (Krusevo) Szazsdevo Szveto Mitrani Szelce (Krusevo) Források Попис на населението домакинствата и становите во Република Македонија, 2002. - Скопје, 2005 мај / Census of population, households and dwellings in the Republic of Macedonia, 2002. - Skopje, 2005 may További információk 1956-os menekültek Krusevóban
Kruševo (Noord-Macedonië)

Krusjevo (Macedonisch: Крушево; Aroemeens: Crushuva) is een stad in het zuidwesten van Noord-Macedonië. Ze heeft zo'n 9600 inwoners (2005) en bevindt zich op 41° 14' NB en 21° 26' OL. De gemeente heeft een grote Aroemeense minderheid en ze is dan ook de enige gemeente in de wereld waar het Aroemeens een officiële status heeft. De kleine stad ligt op de berg Busjava, 1250-1350 meter boven de zeespiegel. Ze is daarmee de hoogst gelegen stad op de Balkan. Krusjevo ligt 159 km van de hoofdstad Skopje, 55 kilometer van de stad Bitola, 32 kilometer van de stad Prilep en 68 km van de Macedonisch - Griekse grensovergang Medżitlija/Niki. Ruim een eeuw geleden (1900) telde de stad meer dan 14.000 inwoners. In de onafhankelijkheidsstrijd van de burgers anno 1903, die zich onder de Turkse overheersing uit wilden vechten, werd de stad platgebrand en vonden veel inwoners de dood. Op een klein oppervlak zijn in Krusjevo veel monumenten zoals het huis van Nikola Karev, het monument van de Ilindenopstand en het daaraan gewijde museum van de Ilindenopstand en de Republiek Krusjevo op de locatie Gumenje, een galerie van iconen en een verzameling van schilderijen van de Macedonische schilder Nikola Martinoski. De St. Nikola, St. Jovan en andere kerken zijn van grote historische en culturele waarde vanwege hun iconen en bewerkt hout. De gemiddelde temperatuur door het jaar is 8,3 °C, in de zomer is het gemiddeld 17,4 °C. De gemiddelde luchtvochtigheid is 76%. Krusjevo heeft 2090 zonuren. De sneeuw blijft gemiddeld tussen de 76 en 80 dagen liggen. Krusjevo is ook de stad waar de Macedonische zanger Toše Proeski opgroeide en is begraven na zijn vroege dood in 2007. Externe links www.cybermacedonia.com, toeristische informatie Krusevo
Kruszewo

Kruszewo (mac. Крушево, arum. Crushuva, alb. Krushevë lub Krusheva gr. Κρούσοβο – Krusovo) – miasto w południowo-zachodniej Macedonii Północnej, położone na wschodnich stokach szczytu Buszawa w górach Luben. Ośrodek administracyjny gminy Kruszewo. Liczba ludności – 5530 osób (80% Macedończyków, 19% Wołochów) [2002], wysokość – 1015 m n.p.m. (najwyżej położone miasto Macedonii). Przeciętna całoroczna temperatura – 8,3 °C, przeciętna temperatura lata – 17,4 °C, średnia wilgotność powietrza – 76%, usłonecznienie roczne – 2090 godzin, występowanie pokrywy śnieżnej – około 80 dni w roku. Historia Pierwsza pisemna wzmianka o Kruszewie pochodzi z 1467, gdy miasto wraz z Prilepem i 31 innymi wsiami przeszło pod władanie Husein-bega. W XVIII wieku do miasta przybyły grupy chrześcijan, którzy uciekając przed atakami Alego Paszy z Janiny opuścili wschodnią Albanię i zachodnią Macedonię (głównie Arumuni z Moskopola w Albanii). Ponieważ było wśród nich sporo wykształconych rzemieślników, kupców i artystów, zaowocowało to przyspieszeniem gospodarczego i kulturalnego rozwoju miasta na przełomie XVIII i XIX wieku. W XIX wieku artyści z Kruszewa – budowniczowie, rzeźbiarze, pisarze ikon (zografowie) – byli znani w całej Macedonii, a nawet w sąsiednich krajach. W czasie powstania ilindeńskiego w 1903 Kruszewo było stolicą Republiki Kruszewskiej, istniejącej jedynie 10 dni. Po jego upadku miasto zostało niemal całkowicie zniszczone przez wojska osmańskie. Kruszewo jest dziś jedynym miejscem, gdzie język arumuński ma status języka urzędowego. Zabytki Do zabytków Kruszewa i najbliższej okolicy należą m.in.: cerkiew pw. św. Mikołaja z 1832, spalona podczas powstania ilindeńskiego w 1903, odbudowana w latach 1904–1905, z ikonostasem Petre Filipowicza i jego pomocnika Dimitra Staniszewa (pozostałości w Muzeum Powstania Ilindeńskiego i Republiki Kruszewskiej), cerkwie pw. Świętej Trójcy i pw. Zaśnięcia Matki Boskiej w Mijaczko Maało z 1867, klasztorna cerkiew pod wezwaniem św. Spasa z 1836 we wsi Trstenik, specyficzne ludowe „kruszewskie domy”. Muzea i galerie Muzeum Powstania Ilindeńskiego i Republiki Kruszewskiej, Galeria Nikoli Martinoskiego – jednego z twórców współczesnej sztuki w Macedonii, Pomnik Walki Narodowowyzwoleńczej i Powstania Ilindeńskiego („Makedonium”), Pomnik Niedźwiedziego Kamienia, autorstwa Dimo Todorowskiego – miejsce wybuchu powstania ilindeńskiego. 2 sierpnia każdego roku odbywają się tam uroczyste obchody Dnia Niepodległości Macedonii, Muzeum NOW, pomniki Nikoły Karewa i Pitu Guli, rekonstrukcja Odlewni Kul, wykorzystywanej przez powstańców.
Kruševo

Kruševo (em macedônio/macedónio: Крушево) é a vila mais alta da Macedônia do Norte, situada a uma altitude de mais de 4 429 pés (1 350 m) acima do nível do mar. A vila de Kruševo é a sede do Município de Kruševo. Nome Nome da cidade em diferentes idiomas: Português: Krusevo Demografia Segundo o censo de 2002, a cidade de Kruševo tinha 5 330 habitantes e a composição étnica foi a seguinte: Macedônios, 4 273 (80,2%) Vlachs, 1 020 (19,1%) Outros, 37 (0,1%) As línguas maternas mais comuns na cidade incluíam as seguintes: Macedônio, 4 562 (85,6%) Arromeno, 744 (14,0%) Outras, 24 (0,5%) A composição religiosa da cidade era a seguinte: Cristãos ortodoxos, 5 275 (99,0%) Outras, 55 (1,0%) Clima Devido à sua elevada altitude, Krusevo é também um dos destinos privilegiados para desportos de inverno da Macedônia do Norte. No entanto, essa mesma qualidade também faz deste refúgio na floresta de pinheiros um destino confortável no verão, quando o ar Krusevo fica mais frio e mais puro do que nas planícies áridas. Referências
Crușova

Crușova (în aromână Crușuva; în macedoneană Крушево, transliterat: Kruševo) este un oraș din Republica Macedonia, reședința comunei cu același nume. Acesta este orașul situat la cea mai mare altitudine din Macedonia – 1350 m.d.m. Crușova este unicul oraș din lume unde limba oficială este limba aromână. In acest oraș s-a născut Pitu Guli sau Pitu Vlahul (n.1865-m.1903), eroul aromânilor și al macedonenilor. Pitu a murit eroic în bătălia aromânilor contra turcilor de la Piatra Ursului în 1903. Denumire Denumirea orașului în diferite limbi: albaneză Krushevë aromână Crușuva sau Crushuva sârbo-croată Крушево, cu caractere chirilice: Kruševo turcă Krușova, Kurușova greacă Κρούσοβo / Κρουσοβός Krusovo / Krusovos Demografie Conform recensământului din 2002, orașul Kruševo are 5.330 de locuitori. Structura etnică este următoarea: Macedoneni: 4.273 (80.2%) Aromâni: 1.020 (19.1%) Alții: 37 (0.1%) Limbi materne Macedoneană: 4.562 (85.6%) Aromână: 744 (14.0%) Altele: 24 (0.5%) Religii Creștinism ortodox: 5.275 (99.0%) Altele: 55 (1.0%) Personalități născute aici Participanții la Răscoala de Sfântul Ilie-Schimbarea la Față: Dinu Vangheli, Teohari Neacșu, Gheorghe Ceace, Nicolache Bagu; Pitu Guli (1865 - 1903), luptător aromân; Nicolae Batzaria (1874 - 1952), scriitor aromân; Stoica Nicolaescu (1878 - 1941), istoric român; Constantin Iotzu (1884 - 1962), arhitect aromân; Sterie Petrașincu (1890 - 1968), medic aromân. Vezi și Listă de orașe din Macedonia Referințe Bibliografie The Vlah Minority in Macedonia:Language, Identity, Dialectology, and Standardization, Victor A. Friedman - University of Chicago ( humanities.uchicago.edu/depts/slavic/papers/Friedman-helsinkivlahpaper.pdf ) Dialectul aromânilor Arhivat în 3 iulie 2018, la Wayback Machine. A CONTROVERSIAL POPULATION IN THE BALKANS: THE VLACHS
Крушево

Кру́шево (макед. Крушево) — город на юго-западе Северной Македонии, административный центр общины Крушево. Самый высокогорный город Северной Македонии. Находится на высоте 1250 метров над уровнем моря. История 60-е годы XIX века — открытие болгарской церковной общины и мужской школы 1876 — открытие румынской мужской школы 1879 — открытие румынской женской школы 1903 — столица Крушевской республики Достопримечательности Македониум; Музей Илинденского восстания и Крушевской Республики; Музей Народно-Освободительной войны; Галерея "Никола Мартиновский". Население Македонцы — 4273 (80,17 %); Влахи — 1020 (19,14 %); Сербы — 26 (0,48 %); Другие — 11 (0,21 %); Родились в Крушеве Везенков, Константин (1848 - 1878) — полковник, врач, участник Русско-Турецкой войны 1877 - 1878 г.г. в составе 3-й дружины Болгарского ополчения. Везенков, Стоян (1828—1897) — революционер. Карев, Никола (1877—1905) — революционер. Константе, Константин (1880—1964) — румынский публицист, писатель и дипломат. Сволос, Александрос (греч. Αλέξανδρος Σβώλος, 1892-1956) — греческий юрист, президент комитета национального освобождения (т. н. «правительство гор») на территории освобождённой от оккупантов Греческой Освободительной Армией в 1944 г. Крничева, Мельпомена (1900—1964) — болгарская революционерка. Матковский, Александр (1922—1992) — македонский историк. Фити, Таки (1950) — экономист и политик, министр финансов, академик. Примечания
Kruševo

Kruševo (makedonska: Крушево [ˈkruʃɛvɔ] , arumänska: Crushuva) är en mindre stad i kommunen Kruševo i centrala Nordmakedonien. Det är den högst belägna staden i landet och en av de högst belägna på Balkanhalvön med 1 350 meter över havet. Kruševo hade 4 104 invånare vid folkräkningen år 2021. Kruševo var också den första republiken på Balkan som vågade förklara sig självständig samt frigöra sig från Osmanska riket. Republiken Kruševo utropades den 2 augusti 1903 med president Nikola Karev i spetsen, men varade dock inte längre än 10 dagar, eftersom det Osmanska riket skickade 15 000 soldater till Kruševo. De ockuperade republiken som då till slut gav upp. Den berömda låtskrivaren och artisten Toše Proeski kom från Kruševo. Av invånarna i Kruševo är 77,17 % makedonier och 21,89 % valaker (2021). Namn Stadens namn på andra språk är: Albanska: Krusheva, Krushevë Grekiska: Κρούσοβo, Krousovo Rumänska: Crușova Turkiska: Kruşova, Kuruşova Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kruševo.