NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dormition of the Theotokos Church, Novo Selo, Štip

The Dormition of the Theotokos Church is a Macedonian Orthodox church in the neighbourhood of Novo Selo, Štip. The church is the seat of the Novo Selo Parish. The church is registered as a Cultural Heritage of North Macedonia. History The church began construction in 1836 and was completed in 1850. It was built by the builder Andrey Damyanov with his group of brothers and is a large three-nave basilica with spacious galleries on the first floor. The icons of the iconostasis are from the same period, made by painter Stanislav Dospevski, Stanilov, Vangelov, Krste zograf, Teodosie, Dimitar Papradiški, Hristo from Samokov, Zahari Zograf, and the frescoes on the domes are presumed to have been made in the same period. The depth of the iconostasis, the canopy, the royal doors and the bishop's throne were made in the same period by Nikola Damyanov. There is no information when and by which hierarch she was consecrated. After the construction, services began in the Church Slavonic language. Later, Bulgarian Exarchate school was built next to the church. During the First World War, the bodies of 19 Bulgarian officers and soldiers killed during the Battle of Krivolak were buried in the churchyard, including that of Hristo Chernopeev. Later the graves of the soldiers were obliterated. Gallery See also Novo Selo School – the building of the former school and the present seat of the Rectorate of the Goce Delčev University. It is also a cultural heritage site Holy Trinity Church – the cemetery church and a cultural heritage site Ascension of Christ Church – a cultural heritage site Saint John the Baptist Church – a cultural heritage site References External links The official website of Breganica Diocese
Église de l'Assomption (Novo Selo)

L'église de l'Assomption (Црква „Успение на Пресвета Богородица“ en macédonien) est une église orthodoxe située à Novo Selo, village de l'est de la République de Macédoine, situé à l'entrée de la ville de Chtip. Description L'église actuelle a été construite sur 31 ans et a été consacrée en 1850. C'est une basilique à plan treflé. L'intérieur est décoré de fresques et son iconostase est en bois sculpté. L'église contient une cachette dans laquelle le révolutionnaire Gotsé Deltchev s'est caché des Turcs avec ses hommes. Galerie L'église comprend une galerie d'icônes gérée par le musée de Chtip et ouverte en 1972. Les 222 œuvres exposées datent pour la plupart du XIXe siècle, et la galerie regroupe aussi quelques objets liturgiques. Par ailleurs, le musée de Chtip expose d'autres icônes dans la cathédrale de Chtip. Notes et références Voir aussi Novo Selo (Chtip) Église Saint-Nicolas de Chtip Église orthodoxe macédonienne Portail de la Macédoine du Nord Portail de l’architecture chrétienne Portail du christianisme orthodoxe
Милано Арена (стадион)

Стадион „Милано Арена“ е многофункционален стадион в град Куманово, Северна Македония. Построен е през 1991 г. и разполага с капацитет от 7000 места. На него играе домакинските си мачове местния футболен отбор Милано Куманово. Покрива повечето от изискванията на УЕФА. Източници Профил на стадиона в uefa.com
Milano Arena

Milano Arena – stadion piłkarski w Kumanowie, w Macedonii Północnej. Może pomieścić 3000 widzów. Swoje spotkania rozgrywa na nim drużyna FK Miłano. Obiekt powstał w 1991 roku, a w latach 2003 i 2008 przechodził renowacje. Obiekt był jedną z aren kobiecych Mistrzostw Europy U-19 w 2010 roku. Rozegrano na nim trzy mecze fazy grupowej oraz jeden półfinał. Przypisy
Мілано-Арена

«Мілано-Арена» (мак. Стадион Милано Арена) — багатофункціональний стадіон у місті Куманово, Північна Македонія, використовується переважно для проведення футбольних матчів. Домашня футбольна арена клубу «Мілано» (Куманово). Побудований у 1991 році, у 2003 та 2008 році реконструйований, вміщує 7000 глядачів. Відповідє більшості вимогам УЄФА. Одна з футбольних арен, яка приймала Дівочий чемпіонат Європи U-19 2010 року. На «Мілано-Арена» було зіграно 3 матчі групового етапу, а також один з півфінальних поєдинків. Зараз має назву стадіон «Башкімі 1947» і є домашнім стадіоном ФК «Башкімі» та колишнього власника ФК «Мілано». Посилання Профіль стадіону на сайті footballfacts.ru (рос.)
Свети Атанасий (Локвени)

Житошкият или Локвенският манастир „Свети Атанасий“ или „Свети Атанас“ (на македонска литературна норма: „Свети Атанасиј“, „Свети Атанас“) е поствизантийска църква, разположена между прилепските села Локвени и Житоше, Република Македония, част от Дебърско-Кичевската епархия на Македонската православна църква – Охридска архиепископия. Църквата е разположена южно от Долно Житоше и северозападно от Локвени. Намира се в разрушено състояние, а оцелелите стенописи са пренесени в църквата „Света Троица“ в Крушево. Запазеният ктиторски надпис казва, че тя е издигната в 1627 година в „нужно време и мор велики“. Живописта е суха без моделация с убит колорит и издължени фигури. Бележки
Хюсеин шах джамия

Хюсеин шах джамия (на турски: Hüseyin Şah Camii; на македонска литературна норма: Хусеин Шах џамија) е средновековен мюсюлмански храм в село Сарай, край град Скопие, Република Македония. История Над входа на джамията има надпис, който дава годината на нейното изграждане – 961 година от хиджра (1553 – 1554 година от Христа), и казва, че джамията е построена от Хюсеин шах, видна личност в османската държава. В горния ляв ъгъл на надписа, в малка квадратна рамка има друг надпис на три реда, с арабския шрифт сюлюс, който известява за смъртта на Хюсеин шах. Този надпис вероятно е дело на Катип Халил и вероятно посочва годината на завършване на храма – 985 от хиджра (1577 – 1578 от Христа). Джамията изгаря през 1689 година, когато Йохан Норберт Пиколомини по време на Голямата турска война заповядва Скопие да бъде опожарен. В 1160 от хиджра (1747 - 1748 от Хр.) е премхнато оловото покриващо купола. Джамията пострадва и по време на Първата световна война и при Скопското земетресение в 1963 година. След земетресението, в 1964 година са извършени ремонтни дейности, при които куполът е покрит с плочи, тремът и част от минарето над шерефето са реконструирани и са изградени нови михраб, махвил и кюрси, а стените са измазани отвътре. Архитектура Джамията принадлежи към типа джамии с централен купол и квадратен план, с триделен трем на северната страна и минаре на северозапад. Куполът е покрит с плочки и стои на нисък барабан с осемъгълна форма отвън. Преходът се постига с помощта на тромпи. Минарето, което стои в западния ъгъл на джамията, е изградено от дялан камък. Под шерефето има сталактинта декорация на четири нива. Стените на джамията са от дялан камък, като прозорците и арките са рамкирани с тухли. Входът е прост и засводен с полукръгла профилирана рамка с надписа. Михрабът е в средата на южната стена, рамкиран от правоъгълна рамка в нисък релеф. Михрабната ниша е седмоъгълна в основата и завършва със сталактитна декорамия в седем реда. Дървеният минбар, кюрсито и дървеният махвил по цялата северна страна са нови. Тромпите имат проста декорация от три реда сталактити. Декорация има и по тромпите. В двора на джамията има многобройни надгробни камъни, включително този на Али бей, син на Хюсеин шах (1032 от хиджра – 1622 – 1623 от Хр.). Хюсеин шах тюрбе На югозапад от джамията е изградено тюрбето на Хюсеин шах. То е от типа затворени тюрбета с купол. Бележки
Свети Архангел Михаил (Близанско)

„Свети Архангел Михаил“ (на македонска литературна норма: „Свети Архангел Михаил“) е православна църква в поречкото село Близанско, Северна Македония. Църквата е част от Дебърско-Реканското архиерейско наместничество на Дебърско-Кичевската епархия на Македонската православна църква – Охридска архиепископия. Църквата е гробищен храм, разположен в източната част на селото, на полуостров в язовира Козяк. Според сведения от Дебърско-кичевската епархия е изградена 1904 година. По-късно в 1947 - година отбелязана над западния вход - църквата е обновена. Бележки
Сръбско военно гробище (Добровени)

Сръбското военно гробище в Добровени е създадено по време на Първата световна война и се намира в двора на църквата „Свети Димитър“. До селските гробища в двора на църквата се намира сръбско военно гробище. По време на Първата световна война в село Добровени е разположена военна болница, така че загиналите войници са погребвани на различни места край селото. След края на войната гробовете са преместени на сегашното им място и така е създадено гробището. Бележки
Српско војно гробље у Добровенима

Српско војно гробље у Добровенима налази се подно планине Ниџе, јужно уз Црну Реку, 35 km од Битоља, на путу ка Кајмакчалану. Гробље се налази код сеоске цркве. Ту поћивају српски војници из Првог светског рата (Солунски фронт). Гробље се налази у два одвојена дела, поред цивилног гробља. Бомбардовање поштара Моравске дивизије Посебан спомен-камен, који се налази у једном од два војна гробља, подигнут је и за поштаре Моравске дивизије, које је 29. новембра 1916. бомбардовала немачка авијација (нем. Luftwaffe). Друга српска војна гробља Поред Добровена у суседним селима налазе се остала српска војна гобља; у селу Бач, селу Скочивир, селу Груниште и веће гробље у Битољу. Види још Споменици српским жртвама и борцима у Првом светском рату Референце Литература
Starý bazar (Skopje)

Starý bazar ve Skopje (makedonsky Stara skopska čaršija, Стара скопска чаршија; albánsky Çarshia e Vjetër; turecky Üsküp Çarşısı) je stará obchodní a tržní čtvrť. Tato kulturně-historická část města je jednou z nejznámějších pamětihodností. Administrativně leží bazar na území čtvrtí Čair a Centar. Nachází se mezi Kamenným mostem (Kamen most) na jihozápadě a částí Bit bazar a mezi pevností Kale na západě a řekou Vardar, protékající jižně za bulvárem Goce Delčeva. V minulosti zde probíhala veškerá hospodářská činnost ve městě. Mezi 16. a 17. stoletím dosáhlo Staré město největšího rozmachu, stalo se jedním z největším a nejrozvinutějších orientálních bazarů na Balkáně. Osmanský cestovatel Evlija Čelebi, který zde pobýval na počátku 17. století uvádí, že zde v té době bylo více než 2000 obchůdků a stánků. I v současnosti je zde více než 40 dlážděných ulic a několik náměstí, mnoho rušných obchodů, restaurací a kaváren. Staré město poskytuje pohled na kontrast mezi starou a novou částí Skopje. První doložené zprávy o obchodní čtvrti na místě dnešního bazaru pochází z 12. století. V dobách osmanské vlády bylo ve čtvrti 30 mešit, nespočet Karavansarajů a také madras, náboženských komplexů (teḱe) a další otevřené budovy osmanské architektury. V průběhu historie byl bazar poškozen zemětřeseními v letech 1555 a 1963, velkým požárem města v roce 1689 a během obou světových válek. Přes tato poškození je bazar jedinečnou památkou na bohaté a proměnlivé dějiny země a přínos mnoha odlišných kultur. Výnosem z 13. října 2008 prohlásil parlament Starý bazar za kulturní památku zvláštního významu, zasluhující státní ochranu. Koncem roku 2010 začal pětiletý program revitalizace s cílem obnovit některé stavby s jejich původním účelem, podpořit tradiční rukodělnou výrobu a napomoci dalšímu společensko-kulturnímu rozvoji čtvrti. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Alter Basar (Skopje) na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Starý bazar na Wikimedia Commons
Alter Basar (Skopje)

Der Alte Basar in Skopje (mazedonisch Стара скопска чаршија Stara skopska čaršija; albanisch Çarshia e Vjetër; türkisch Üsküp Çarşısı) ist ein altes Handels- und Marktviertel und ein kulturell-historischer Teil sowie eine der bekanntesten Sehenswürdigkeiten der Stadt. Er befindet sich im Gebiet zwischen der Steinbrücke (Kamen Most) im Südwesten und dem Bit-Pazar, dem heutigen Markt, im Nordwesten. Begrenzt wird das Viertel durch die Flüsse des Vardars und des Seravas. Laut der administrativen Gliederung der Stadt liegt der Basar auf dem Territorium der Gemeinden Čair und Centar. Die ersten dokumentierten Angaben fürs Bestehen eines Handelsviertel im Raum des Alten Basars stammen aus dem 12. Jahrhundert. Zur Zeit der osmanischen Herrschaft in der Stadt wuchs der Platz zum größten Handelsviertel in Skopje auf, in dem man etwa 30 Moscheen, zahlreiche Karawansereien und Hanen sowie Madrasa, Tekken und andere öffentliche Gebäude osmanischer Architektur fand. In seiner Geschichte hat der Basar große Schäden von den Erdbeben in den Jahren 1555 und 1963, dem riesigen Stadtbrand im Jahr 1689 und den Weltkriegen überstanden. Trotz dieser Beschädigungen und Zerstörungen stellt der Basar weiter das einzige Monument der wechselvollen Kultur des Landes vor, in dem Eigenschaften von mehreren verschiedenen Kulturen und Zivilisationen eingesetzt sind. Mit einem Gesetz von 13. Oktober 2008 hat das Parlament der Republik Mazedonien den Alten Basar zu einem Kulturgut von besonderer Wichtigkeit für den Staat bekanntgemacht und der Platz wird seitdem unter einem dauerhaften Staatsschutz überwacht. Am Anfang des Jahres 2010 begann die Einführung eines fünfjährigen Programms zur Revitalisierung des Basars, mit dem Zweck die Objekte in seinem Rahmen zu erneuern, eine Unterstützung den Handwerken zu geben, sowie eine intensive wirtschaftliche und kulturelle Entwicklung zu bekräftigen. Weblinks Einzelnachweise
Stara skopska čaršija

Stara skopska čaršija (mak.: Stara čaršija, tur. Çarşı, alb. Çarshia e Vjetër) je najveća čaršija na Balkanu izvan Istanbula i nalazi se u Skoplju, Sjeverna Makedonija. Povijest stare skopske čaršije Stara skopska čaršija bila je trgovačko središte još od 12. stoljeća. Postoje i izvori, da su trgovci iz Dubrovnika i Venecije počeli gradnju. Do prve polovice 20. stoljeća, stara skopska čaršija bila je sastavni dio tzv. starog grada u Skoplju, kompaktna cjelina i po površini znatno veća nego danas kada je mnogo manja i sastoji se od više razdvojenih cjelina. Danas se njen najveći dio nalazi između Dušanovog mosta, Bit-pazara i skopske tvrđave Kale. Izvori
Vecchio Bazar di Skopje

Il Vecchio Bazar di Skopje (in macedone Стара скопска чаршија?, in albanese Çarshia e Vjetër) è il più grande bazar dei Balcani al di fuori d'Istanbul. Si trova a nord del centro di Skopje, capitale della Macedonia del Nord, nei pressi del Vardar. Il bazar è l'unica parte vecchia della città ad essere in gran parte sopravvissuta al terremoto del 1963. Geografia Il vecchio bazar si trova a nord del centro di Skopje, sulla sponda sinistra del fiume Vardar. È delimitato a nord dal Bit Pazar, il mercato verde, ad est dal Boulevard Misirkov, ad sud dal Boulevard Delcev e ad ovest dalla collina sulla quale si staglia la fortezza cittadina. Amministrativamente il quartiere del vecchio bazar fa parte del comune di Čair, abitato in maggioranza da albanesi e con minoranze macedoni e turche. Monumenti e luoghi d'interesse Il sisma del 1963 ha distrutto e danneggiato la maggior parte del patrimonio architettonico di Skopje. L'area del vecchio bazar tuttavia conserva ancora diversi monumenti risalenti alla dominazione ottomana come moschee, bagni turchi e caravanserragli. Vista la multietnicità del quartiere sono presenti anche alcune chiese ortodosse. Architetture civili Bagni Čifte costruito nel XV secolo; Bagni Daut Pascià del XV secolo; Bezisten antico mercato coperto ottomano; Kapan An, il più antico caravanserraglio della città; Kuršumli An Suli An Torre dell'Orologio Architetture militari Fortezza di Skopje Architetture religiose Chiesa dell'Ascensione di Gesù Moschea Aladža, costruita a partire dal 1438; Moschea Isa Bey Moschea di Murat Pascià Moschea di Mustafà Pascià, costruita nell'ultimo decennio del XV secolo, ospita all'interno del suo complesso una türbe esagonale; Moschea Sultano Murad, costruita nel 1435 sui resti del monastero di San Giorgio; Moschea di Yahya Pascià Voci correlate Skopje Bazar Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Vecchio Bazar di Skopje Collegamenti esterni (EN) Sito dedicato al Vecchio Bazar di Skopje, su oldskopje.net. URL consultato il 12 maggio 2012 (archiviato dall'url originale il 2 maggio 2012).
Stary Bazar w Skopju

Stary Bazar w Skopju (mac. Стара Скопска Чаршија) – historyczna część miasta Skopje w Macedonii Północnej, której kluczowymi elementemi jest čaršija (bazar) oraz twierdza Skopsko Kale. Historia Stare miasto Skopja znajduje się nad rzeką Wardar, jego historia sięga czasów przedchrześcijańskich. Szczyt rozwoju miasto osiągnęło za czasów cara Stefana Urosza IV Duszana (XIV wiek), kiedy było stolicą Serbii. Skopje straciło na znaczeniu za czasów Imperium Osmańskiego. Miasto nawiedziło trzęsienie ziemi w 1555 roku. W 1689 roku Skopje zostało spalone przed wycofujące się wojska austriackie. W 1963 roku zabudowa Starego Bazaru, zachowana bez większych zmian podczas II wojny światowej została w dużej części uszkodzona podczas trzęsienia ziemi. Stary Bazar z racji koncentracji cennych zabytków architektury, muzeów i licznych sklepików oraz bogatej oferty gastronomicznej stanowi atrakcję turystyczną. Na początku XXI wieku używano także określenia Turecki Bazar na tę część miasta. Stary Bazar w Skopju jest jednym z najlepiej zachowanych bazarów na Bałkanach. Historię dzielnicy prezentuje Muzeum Starego Bazaru Skopja, otwarte w 1982 lub 1983 roku. Architektura Stary Bazar znajduje się na północnym brzegu rzeki, jego najważniejsze obiekty to: čaršija (bazar), średniowieczna twierdza (kale) oraz główne meczety. Styl zabudowy tej części miasta to w dużej części efekt wpływów Imperium Osmańskiego. Cechą charakterystyczną układu urbanistycznego Starego Bazaru są małe, wąskie, brukowane uliczki. Wybrane obiekty Skopsko Kale Bezisten Kamienny Most Čifte Hammam hammam Daut Paszy Kuršumli An wieża zegarowa w Skopje meczet Mustafy Paszy cerkiew Wniebowstąpienia Pańskiego (św. Spasa) Galeria Przypisy
Старая Чаршия

Старая Чаршия (макед. Стара Чаршија от тур. Çarşı — базар, алб. Çarshia e Vjetër) — крупнейший базар на Балканах за пределами Стамбула, расположен в Скопье на восточном берегу реки Вардар под крепостью Кале. С 12 века являлся торговым центром города. Старая Чаршия достигла своего расцвета в османскую эпоху, когда в её пределах было более 30 мечетей, несколько храмов и каравансараев, различные торговые лавки и сооружения. Сейчас Старая Чаршия носит статус национального культурного заповедника. Галерея См. также Египетский базар Капалы Чарши Примечания
Стара Чаршія

Стара Чаршія (мак. Стара Чаршија, алб. Çarshia e Vjetër) — один з найбільших базарів на Балканському півострові. Розташований у місті Скоп'є на східному березі річки Вардар біля фортеці Кале. З XII ст. вважався найбільшим торговим центром міста. Найбільше значення Стара Чаршія мала в османську епоху, коли в її межах було 30 мечетей, декілька храмів та каравансараїв, різноманітні торгові лавки та інші будівлі. Зараз Стара Чаршія має статус національного культурного заповідника. Див. також Чаршія Примітки
Горноманастирешка костница

Горноманастирешката костница (на сръбски: Спомен костурница у Горњем Манастирцу; на македонска литературна норма: Спомен-костурница во Горни Манастирец) е православен параклис в поречкото село Горни Манастирец, западната част на Северна Македония. Част е от Дебърско-Кичевската епархия на Македонската православна църква. Местоположение Костницата е разположена източно от селото, малко преди Поречкия манастир. История Построена е след Първата световна война, за костите на убитите 103 сърбомани от Поречките села от страна на окупиралите Вардарска Македония български части в така наречено Клане в Дервишка нива. Бележки
Церква Вознесіння Христового (Звечан)

Церква Вознесіння Христового (інша назва – Святого Спаса) — православний храм у Північній Македонії, головна сільська церква поречського села Звечан. Церква знаходиться на асфальтовій дорозі, яка веде до села Звечан. На подвір'ї церкви також розташований сільський цвинтар. Галерея Примітки
Свети Архангел Михаил (Могилец)

„Свети Архангел Михаил“ (на македонска литературна норма: „Свети Архангел Михаил“) е православна църква в поречкото село Могилец, Северна Македония. Църквата е част от Дебърско-Реканското архиерейско наместничество на Дебърско-Кичевската епархия на Македонската православна църква – Охридска архиепископия. Църквата е гробищен храм, разположен на два километра западно от селото. Изградена е в 1919 година. Осветена е на 17 ноември 2012 година от митрополит Тимотей Дебърско-Кичевски, заедно со протойерей Игор Никовски, свещениците Боге Богески, Марко Тръпкоски и Саше Костадиноски и дякон Васко Голабоски. Църквата е изписана в същата 2012 година от Гоце Милески от Брод. Обновяването е дело на църковното настоятелство в селото. Бележки
Свети Спас (Могилец)

„Свето Възнесение Господне/Христово“ или „Свети Спас“ (на македонска литературна норма: „Свето Вознесение Господне/Христово“, „Свети Спас“), е поствизантийска църква в поречкото село Могилец, Северна Македония. Църквата е част от Бродското архиерейско наместничество на Дебърско-Кичевската епархия на Македонската православна църква – Охридска архиепископия. Църквата е разположена между Мала река и Треска и е в руини. Обновена или изписана е в 1560 година според запазения на зидовете надпис. Бележки
Церква Святого Івана (Растеш)

Церква Святого Івана — церква-усипальниця в поречському селі Растеш, Македонія. Церква розташована по дорозі на село Бітово, на подвір'ї якої також знаходиться кладовище. Збудована у 1920 році. Галерея Примітки
Македонська філармонія

Македонська філармонія (Македонска филхармонија) — концертна установа в Скоп'є, заснована 1960 року. Філармонійний оркестр, що вважається єдиним постійним концертним симфонічним колективом країни, був заснований 24 листопада 1944 року і до 1960 року існував під патронатом Македонського Радіо та оперного театру. Першими керівниками оркестру були композитори Тодор Скаловський та Трайко Прокоп'єв. 1963 року після землетрусу оркестр здійснив гастрольне турне під орудою Ігоря Маркевича країнами Європи, що сприяло виявленню солідарності потерпілим мешканцям Скоп'я від світової спільноти. Посилання офіційна сторінка [Архівовано 8 лютого 2013 у Wayback Machine.]
Въведение Богородично (Русяци)

„Въведение Богородично“ или „Света Богородица Пречиста“ (на македонска литературна норма: „Света Богородица Пречиста“) е възрожденска православна църква в поречкото село Русяци, Северна Македония. Църквата е част от Стружкото архиерейско наместничество на Дебърско-Кичевската епархия на Македонската православна църква – Охридска архиепископия. Църквата е гробищен храм, разположен в южния край на селото, на самия му вход. Изградена е в 1873 година. Бележки
Вангелова къща

Вангеловата къща (на македонска литературна норма: Вагелова куќа) е възрожденска къща в град Охрид, Република Македония. Построена в края на XIX век, сградата е рядък пример за запазена възрожденска архитектура в града и е обявена за значимо културно наследство на Северна Македония. Архитектура Къщата е изградена в махалата Канео, на улица „Коста Рацин“ № 45 (стар № 31) и е единствената запазена възрожденска къща в махалата. Състои се от приземие и два етажа. Приземието и отчасти първият етаж са каменни, а останалите части са паянтова конструкция. Етажите са еркерно издадени и подпрени с дървени косници. Фасадата има дървени обшивки на ъглите, скромни стрехи и ритмично разположени отвори. Била е собственост на Петруш Вангелов. Бележки
Еврейски гробища (Щип)

Еврейските гробища (на македонска литературна норма: Еврејски Гробишта) са гробищният парк на еврейската община в град Щип, Република Македония, унищожена по време на Втората световна война в лагерите на смъртта. Обявени са за значимо културно наследство на Република Македония. Описание Гробищата са разположени веднага източно от православното гробище, в югозападния край на града. Те са единственият останал паметник от Щипската еврейска община. Голяма част от надгробните плочи са използвани за облицоване на банята Кежовица. В единия сектор на гробищата са запазени 41 гроба, във втория – 16, а в третия 37. Надгробните камъни са с полусводест, двускатен или равен хоризонтален завършек. Надписите са на иврит и рядко на кирилица, като се среща и Давидова звезда. Бележки