NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ambassade de France en Macédoine du Nord

L'ambassade de France en Macédoine du Nord est la représentation diplomatique de la République française auprès de la Macédoine du Nord. Elle est située à Skopje, la capitale du pays, et son ambassadeur est, depuis 2024, Christophe Le Rigoleur (d). Ambassade L'ambassade est située sur la colline du Vodno, au sud de Skopje, dans l’ancien complexe de l’Institut de Sismologie. Elle accueille aussi une section consulaire. La Résidence de France, acquise en juillet 2000, se trouve au cœur du quartier résidentiel de la colline de Vodno. Histoire Ambassadeurs de France en Macédoine Relations diplomatiques Les relations diplomatiques entre la France et la Macédoine du Nord (alors reconnue sous le nom d' ancienne république yougoslave de Macédoine) ont été établies en décembre 1993. Consulats Outre la section consulaire de Skopje, il existe un consul honoraire basé à Bitola, la deuxième ville la plus peuplée de Macédoine. Depuis son indépendance, le Kosovo fait partie de la circonscription consulaire de l'ambassade de France à Pristina. Communauté française Au 31 décembre 2016, 251 Français sont inscrits sur les registres consulaires en Macédoine du Nord. Circonscriptions électorales Depuis la loi du 22 juillet 2013 réformant la représentation des Français établis hors de France avec la mise en place de conseils consulaires au sein des missions diplomatiques, les ressortissants français d'une circonscription recouvrant l'Albanie, la Bosnie-Herzégovine, la Bulgarie, le Kosovo, la Macédoine du Nord et le Monténégro élisent pour six ans un conseiller consulaire. Ce dernier a trois rôles : il est un élu de proximité pour les Français de l'étranger ; il appartient à l'une des quinze circonscriptions qui élisent en leur sein les membres de l'Assemblée des Français de l'étranger ; il intègre le collège électoral qui élit les sénateurs représentant les Français établis hors de France. Pour l'élection à l'Assemblée des Français de l'étranger, la Macédoine du Nord appartenait jusqu'en 2014 à la circonscription électorale de Vienne, comprenant aussi l'Albanie, l'Autriche, la Bosnie-Herzégovine, la Bulgarie, la Croatie, la Hongrie, le Monténégro, la Pologne, la Roumanie, la Serbie, la Slovaquie, la Slovénie et la République tchèque, et désignant trois sièges. La Macédoine du Nord appartient désormais à la circonscription électorale « Europe centrale et orientale » dont le chef-lieu est Varsovie et qui désigne trois de ses 19 conseillers consulaires pour siéger parmi les 90 membres de l'Assemblée des Français de l'étranger. Pour l'élection des députés des Français de l’étranger, la Macédoine du Nord dépend de la 7e circonscription. Références Voir aussi Articles connexes Ministère des Affaires étrangères Représentations diplomatiques de la France Ambassade de Macédoine du Nord en France Relations entre la France et la Macédoine du Nord Liens externes (fr) Ambassade de France en Macédoine du Nord (fr) Notice sur le site du ministère français des Affaires étrangères (fr) Ambassade de Macédoine du Nord à Paris Portail des relations internationales Portail de la France Portail de Skopje Portail de la Macédoine du Nord
Бектешова къща

Бектешова къща (на македонска литературна норма: Куќа на Бектешовци) е жилищна сграда в град Прилеп, Северна Македония, обявена за паметник на културата. Къщата е разположена в самия център на града, до Основно училище „Кочо Рацин“. Изградена е в 1923 година срещу 2000 наполеона от Ило Дарков и неговата тайфа за богатия прилепски търговец Петър Т. Бектеш, току-що върнал се от печалба от Америка. Комунистичеката власт национализира къщата, която след разпада на Югославия е върната на семейство Бектеш. Представлява великолепна, двуетажна сграда с фасада в неокласически стил. Има голям брой стаи, голям салон с високи 3,5 m тавани. На главния вход има антични колони и мраморни широки стълби, а дворът е ограден с желязна кована ограда, изработена от прилепски майстори. В 2013 година къщата е реставрирана за три милиона денара от министерството на културата на Република Македония. Бележки
Zrze Monastery

Zrze Monastery is located near the village of Zrze, approx. 25 km north-west of Prilep (Macedonian: Прилеп), Republic of North Macedonia. The numerous remnants of the ancient period-pillars, basilica remains, and other exponents speak of the rich cultural tradition, of this area. Traditionally the monks lived in carved-out stone hollows, from the mountainside cliffs. This is believed to date back to the 3rd and 4th centuries. Today, the Zrze monastery complex consists of the church "St. Petar and Pavle", the inns, and several accessory rooms. The church has been renovated several times, and the painting is preserved only in fragments. In the 14th century, the church walls were painted with paintings of extraordinary artistic value. Dated from 1421, the icon of the Holy Virgin Pelagonitissa, now part of the iconostasis inside the Church of Saints Peter and Paul, is considered one of the last outstanding achievements of icon painting, a representation of the then still-living Byzantine iconography. Its author Makarije Zograf worked on the icon in the monastery of the village of Zrze. Makarije Zograf and his brother Metropolitan Jovan Zograf cared for the monastery endowment until it was transferred to Constantine, the village head (kmet). Under the monastery are the monk cells, and their high number indicates the rich life of the monks, who belonged to the highest monastical order. Zrze is a fully functioning monastery, in line with the faith of the Macedonian Orthodox Church. Gallery References
Monastère de Zrze

Le monastère de Zrze (en macédonien : Зрзески манастир) est un monastère du sud-ouest de la Macédoine du Nord, situé dans la commune de Dolneni et à 25 kilomètres de Prilep. Dédié à la Transfiguration, il fut construit en nombreuses étapes, sur les ruines d'un sanctuaire chrétien du IVe siècle. Cinq tombes de martyrs de cette époque ont d'ailleurs été découvertes lors de fouilles autour du site. Son église renferme deux icônes exceptionnelles ; l'une, peinte en 1393, représente Jésus-Christ, et l'autre, de 1422, représente la Vierge de Pélagonie. Elle possède aussi des fresques médiévales remarquables, divisées en deux espaces. L'espace le plus bas dépeint la vie monacale, tandis que l'espace supérieur représente les Saints Grégoire, Basile, Nicolas et Jean. On trouve aussi sur ces fresques des médaillons avec des bustes de martyrs, des scènes de la Passion du Christ et l'Hospitalité d'Abraham ainsi que la Communion des Apôtres. Les fresques du porche sont plus récentes, elles furent exécutées en 1624 et en 1634. Elles représentent le Jugement dernier, la Charité chrétienne et des scènes de la vie de Saint-Nicolas. Voir aussi Liens internes Dolneni Église orthodoxe macédonienne Liens externes (en) Informations sur le monastère sur VisitPelagonia.mk Références Portail de l’architecture chrétienne Portail du monachisme Portail de la Macédoine du Nord Portail du christianisme orthodoxe
Манастир Зрзе

Манастир Зрзе се налази изнад села Зрзе у Северној Македонији, 34 km северозападно од Прилепа, на 1.000 метара надморске висине у подножју планинског венца Даутица. Манастир се налази на стратешком месту, на југоистоку се простире Пелагонија, на северу област Азот и на северозападу Порече. Манастир је посвећен светим апостолима Петру и Павлу. Обнављан је неколико пута, фреске у манастирима су очуване само у фрагментима, сматра се да су насликане у 14. веку и да поседују изузетну уметничку вредност. Историја Бројни остаци античких стубова, базилика говоре о богатој културној традицији на овом подручју. Манастир је окружен прелепом природом. Овај манастир се састоји од неколико средњовековних цркава под истим кровом - Црква Светог Преображења, Црква Светог Петра и Павла, Капела Светог Ђорђа и Николе, а ту су и остаци ранохришћанске базилике из 4. или 5. века. Све ове сакралне грађевине сведоци су и чувари културе и традиције читаве регије. Испод манастирског комплекса налазе се монашке ћелије, чији велики број сведочи о овом манастиру као значајном религијском центру и богатом духовном животу монаха који су припадали високим редовима. Манастир Светог Преображења је подигнут средином 14. века, за време владавине српског цара Душана, "трудом и подвигом" монаха Германа. У то време православна митрополија била је у Прилепу, са митрополитом Јованом на челу, а он и његов брат Макарије били су чувени зографи, и њима је поверено осликавање унутрашњости манастира Зрза. Фреске тада настале, данас се чувају у фрагментима, а и даље снажно сведоче о предивној визији ових монаха, који су компоновали старо-византијски стил са бојама до тада нетипичним за фрескосликарство, свежим и невиђеним на овим просторима. Својом лепотом и вредношћу посебно се истичу Животодавни Христ изнад самих врата и Пресвета Девица Пелагонитска. Манастир је напуштен за време султана Бајазита, па је обнављан, а свој данашњи изглед добио је у 17. веку. Око 1400. године манастир су оправили кмет Константин, са синовима Јаковом, Калојаном и Дмитром. Према легенди, и отац и син - и краљ Вукашин и краљевић Марко Мрњавчевић, у овом манастиру правили су своја венчања. Вукашин је оженио Аљену, а Марко - Јелену. Данас се манастирски комплекс састоји из више цркава, спаваонице и неколико помоћних просторија. Сам манастир, али и сликовито сеоце Варош испод њега имају посебан, архаичан и аутентичан изглед због своје јединствене архитектуре: куће и балкони украшени цвећем и баштама, окружени миром, тишином и благошћу. Види још Зрзе Референце Спољашње везе
Македония (площад в Скопие)

„Македония“ (на македонска литературна норма: „Македонија“) е основният площад на град Скопие, столицата на Северна Македония. Той е най-големият в страната с площ 18 500 м2. Разположен е на голямо кръстовище в центъра на града. Пресича река Вардар. Изграден е в периода 1920 - 1940 година. Преди това без официално име, по времето на Федеративна народна република Югославия е наименуван „Маршал Тито“. Първоначално е разширена част от улицата от дясната страна на Стария мост (Камен мост), който свързва лявата част на града с първата железопътна гара в Скопие (днес Музей на град Скопие). На площада са разположени голям брой значими обекти като Народната банка на Република Македония, Офицерският дом, Ристичевата палата и други. Служи като политическо и културно средище. На площада обикновено се провеждат коледните празненства. Независимостта на Република Македония от Югославия е обявена на площада от първия неин президент Киро Глигоров в 1991 година. Площадът е в процес на обновяване и много от сградите на него са в ремонт. Правителството на Севера Македония обявява, че е включен в проекта „Скопие 2014“, в рамките на който на площад „Македония“ се издигат 20 статуи, сред които на Гоце Делчев, Даме Груев, Александър III Македонски (чийто паметник официално е наречен „Воин на кон“. Проектът е на стойност 80 милиона евро. Големите улици, които се вливат в площада, са „Максим Горки“, „Димитър Влахов“ и „Македония“. В 2011 година улица „Димитър Влахов“ е превърната в пешеходна. Бележки
Náměstí Makedonie

Náměstí Makedonie (makedonsky Плоштад Македонија) je hlavní náměstí v severomakedonské metropoli Skopje. Nachází se v centru města, na břehu řeky Vardaru. Na rozdíl od celé řady jiných náměstí, která vznikla z přirozených otevřených prostranství a trhů, vzniklo Náměstí Makedonie uměle během existence meziválečné Jugoslávie. Centrální část města, nesoucího po staletí orientální ráz, byla zbourána, a na jeho místě vzniklo rozsáhlé náměstí, obklopené evropskými budovami a paláci (dnes se z nich dochoval pouze Ristićův palác; Palác Mazura a Dům důstojníků padly za oběť rozsáhlému zemětřesení). Poté, co se v Jugoslávii k moci dostali komunisté a začal být systematicky rozvíjen kult Josipa Broze Tita bylo náměstí přejmenováno po partyzánském vůdci. Současný název má od roku 1991, kdy makedonská republika vyhlásila nezávislost. Významně svojí podobu změnilo náměstí jak po zemětřesení v roce 1963, tak i během realizace projektu Skopje 2014, kdy byly v centru makedonské metropole obnoveny původní budovy, zničené při otřesech, či vybudovány zcela nové. Náměstí bylo zkrášleno sochami významných postav z makedonských dějin, z nichž největší je 22 m vysoká socha "jezdce na koni", neformálně známá též jako socha Alexandra Makedonského. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Náměstí Makedonie na Wikimedia Commons
Macedonia Square, Skopje

Macedonia Square (Macedonian: Плоштад Македонија, Ploštad Makedonija;) is the main square of Skopje, the capital of North Macedonia. The square is the biggest in North Macedonia with a total extent of 18,500 m2. It is located in the central part of the city, and it crosses the Vardar River. The Christmas festivals are always held there and it commonly serves as the site of cultural, political and other events. The independence from Yugoslavia was declared here by the first president of Macedonia, Kiro Gligorov. The square is part of the Skopje 2014 project. History In 2007, the Macedonian government announced plans to reconstruct the Officers' Hall, which together with the Old Theatre (also being reconstructed on the other side of Macedonia Square, across the Vardar River) that was severely destroyed in the 1963 Skopje earthquake. In December 2008, a flagpole with the Macedonian flag was erected on Macedonia Square, near the Stone Bridge, as it was done on 68 other important locations throughout the country. On 2 May 2010, two monuments of Goce Delčev and Dame Gruev were erected near the Stone Bridge. The Centar Municipality built a high monument of a Warrior on Horseback and fountain which was unveiled on 8 September 2011, on the 20-year anniversary of Macedonia's independence referendum from Yugoslavia. The three main streets that merge onto the square are Maksim Gorki, Dimitar Vlahov and Street Macedonia. Dimitar Vlahov Street was converted into a pedestrian street in 2011. Maksim Gorki, while not a pedestrian zone, is lined with Japanese Cherry trees, whose blossoms in spring mark a week-long series of Asian cultural events. Finally, Macedonia Street, the main pedestrian street, connects Macedonia Square to the Old Railway Station (destroyed by the 1963 earthquake), which houses the City of Skopje Museum. Along Macedonia Street is the Mother Teresa Memorial House, which features an exhibit of artefacts from Mother Teresa's life. Mother Teresa's original family home was located near Macedonia Square, and a plaque marking the location can be found today. A feudal tower from the Middle Ages next to the Mother Teresa House still stands today, surprisingly withstanding the devastating 1963 earthquake. The most popular tourist walk starts from the Old Railway Station down Macedonia Street, past the Mother Teresa Memorial House and Feudal Tower, past Mother Teresa's birth house location, down Macedonia Square, across the Stone Bridge, past the Holocaust Museum, Museum of Macedonian Independence, towards the Turkish Bazaar and ending at the Kale Fortress. The reconstructed Old Theater and the new Archaeological Museum add additional cultural landmarks along the main tourist vertical. In May 2010, Marriott Hotels announced the construction of the first Marriott Hotel in the Balkans in Skopje on Macedonia Square. Gallery Historical sights References External links Live Webcam
Plaza Macedonia

La plaza Macedonia (en macedonio: Плоштад Македонија) es la plaza principal​ de Skopie, la capital de Macedonia del Norte. La plaza es la más grande de ese país europeo con un total de 18 500 m².​ Se encuentra en la parte central de la ciudad, que cruza el río Vardar. Las fiestas de Navidad se celebran siempre allí y normalmente sirve como lugar donde se celebran acontecimientos culturales, políticos, entre otros. La independencia de Macedonia del Norte de Yugoslavia fue declarada aquí por el primer presidente del país, Kiro Gligorov. La plaza se encuentra actualmente en fase de re-desarrollo y hay muchos nuevos edificios alrededor de la plaza que se están construyendo. Véase también Plazas urbanas por tamaño Espacio urbano Plaza Mayor Referencias
Plac Macedonii

Plac Macedonii (mac: Плоштад Македонија, Ploštad Makedonija) to główny plac Skopje, stolicy Republiki Macedonii Północnej. Jest największym placem w kraju. Jego łączna powierzchnia wynosi 18.500 metrów kwadratowych. Znajduje się w centralnej części miasta i przecina rzekę Wardar. Odbywają się tutaj liczne wydarzenia kulturalne, polityczne oraz festyny z okazji Świąt Bożego Narodzenia. Na placu tym Kiro Gligorow ogłosił także niepodległość Macedonii od Jugosławii. Plac jest częścią projektu Skopje 2014. Historia W 2007 rząd macedoński ogłosił plany przebudowy Domu Armii, który wraz ze Starym Teatrem (również przebudowywanym w tym czasie) został poważnie zniszczony podczas trzęsienia ziemi w Skopje w 1963. W grudniu 2008 na tym placu, w pobliżu Kamiennego Mostu wzniesiono maszt flagowy z macedońską flagą (podobnie jak w 68 innych lokalizacjach w całym kraju). 2 maja 2010 w tej samej lokalizacji wzniesiono dwa kamienne pomniki: Goce Dełczewa i Dame Gruewa. Zbudowano tu także pomnik Aleksandra Macedońskiego na Bucefale, który został odsłonięty 8 września 2011, w dwudziestą rocznicę przeprowadzenia ogólnokrajowego referendum w sprawie niepodległości Macedonii od Jugosławii. Trzy główne ulice łączące się z placem to ulice: Maksyma Gorkiego, Dymitara Włachowa i ulica Macedonii. Ulica Dymitara Włachowa została w 2011 przekształcona w deptak. Ulica Maksyma Gorkiego, choć nie odbywa się na niej ruch pieszych, jest otoczona japońskimi drzewami wiśni, których kwiaty wiosną stanowią znak rozpoczęcia tygodniowego cyklu azjatyckich wydarzeń kulturalnych. Wreszcie ulica Macedonii, główny deptak, łączy Plac Macedonii ze Starym Dworcem Kolejowym (również zniszczonym przez trzęsienie ziemi w 1963), w którym mieści się Muzeum Miasta Skopje. Wzdłuż ulicy Macedonii znajduje się Dom Pamięci Matki Teresy, w którym mieszczą się eksponaty i pamiątki związane z życiem Matki Teresy z Kalkuty. W pobliżu Placu Macedonii znajdował się również dom w którym urodziła się Matka Teresa, o czym przypomina istniejąca do dziś tabliczka informacyjna. Obok domu narodzin Matki Teresy, stoi średniowieczna Wieża Feudalna, która przetrwała trzęsienie ziemi w 1963. Najpopularniejszy szlak turystyczny wiedzie od Starego Dworca Kolejowego ulicą Macedonii, obok Domu Pamięci Matki Teresy, domu jej narodzin i Wieży Feudalnej. Następnie biegnie w dół Placu Macedonii, przez Kamienny Most, obok Muzeum Holokaustu i Muzeum Niepodległości Macedonii, w kierunku Tureckiego Bazaru i kończy się w Twierdzy Kale. Zrekonstruowany Stary Teatr i nowe Muzeum Archeologiczne to jedne z ważniejszych zabytków kulturowych na trasie tego szlaku turystycznego. Galeria Zabytki historyczne Przypisy Linki zewnętrzne Kamera internetowa z widokiem na plac
Площадь Македония (Скопье)

Площадь Македония (макед. Плоштад Македонија) — главная площадь Скопье, столицы Северной Македонии, самая большая в стране, её общая площадь составляет 18 500 м². Расположена в центральной части города и пересекает реку Вардар. Площадь часто служит местом проведения культурных, политических и других мероприятий. Именно здесь первый президент Македонии Киро Глигоров провозгласил независимость от Югославии. История В 2007 году правительство Македонии объявило о планах реконструкции Офицерского зала, который вместе со Старым театром (также реконструируемым на другой стороне площади Македонии, через реку Вардар) был разрушен землетрясением в Скопье в 1963 году. В декабре 2008 года на площади рядом с Каменным мостом был установлен флагшток с македонским флагом, как это было сделано еще в 68 символических местах по всей стране. 2 мая 2010 года возле Каменного моста были установлены два памятника Георгию Делчеву и Дамяну Груеву. Муниципалитет Центра построил высокий памятник Воину на коне и фонтан, который был открыт 8 сентября 2011 года, в 20-ю годовщину референдума о независимости Македонии от Югославии. Галерея Примечания На Викискладе есть медиафайлы по теме Площадь Македония (Скопье)
Македонія (площа)

Пло́ща «Македо́нія» (мак. Плоштад Македонија) — центральна площа столиці Північної Македонії міста Скоп'є, наочне втілення проекту «Скоп'є-2014»; найпопулярніше у країні місце проведення різноманітних масових (політичних, культурних, фестивальних тощо заходів), зона піших прогулянок містян і туристів. Найбільша міська площа Північної Македонії — 18 500 м². Розташована у центральній частині, перетинається річкою Вардар. На цьому майдані перший Президент країни Киро Глигоров проголосив незалежність Македонії (8 вересня 1991 року). З історії На відміну від багатьох інших площ, які виникли з природних відкритих просторів та торжищ, площа Македонії була штучно створена в період міжвоєнної Югославії. Центральну частину Скоп'є, яка протягом століть була східною, було знесено — відтак, утворилась велика площа, оточена європейськими будівлями та палацами (на сьогодні збереглись лише палаци Ристіча та Мазура, а також Будинок офіцерів). Після приходу до влади в Югославії комуністів, й встановлення культу особистості Йосипа Броз Тіто, площа була перейменована на честь цього партизанського ватажка. Сучасну назву майдан дістав у 1991 році, коли Республіка Македонія проголосила незалежність. Площа значно змінила свій вигляд після землетрусу 1963 року, а також під час реалізації проекту «Скоп'є-2014», коли були відновлені оригінальні споруди в центрі македонської столиці, зруйновані в результаті поштовхів або зведені нові. Площу також прикрасили статуї видатних діячів історії Македонії, найбільша з яких — 22-метрова статуя вершника на коні, також неофіційно відома як статуя Александра Македонського. У 2016 році на площі «Македонія» відкрив свою роботу перший у країні готель мережі Mariott — Skopje Marriott Hotel. Примітки Посилання Площа Македонія на TripAdvisor
Канал 5 (Северна Македония)

Канал 5 е национален телевизионен канал в Северна Македония, основан през 1998 г. Цялостното техническо оборудване и програмна схема са според необходимите стандарти, които са необходими за функционирането на една съвременна и модерна телевизия. Оборудване Телевизията разполага със съвременна телевизионна цифрова техника, аналогови и цифрови програми камери и съвременни компютърни и системи от марката „Сони“. Програма Програмата на телевизията е разнообразна, съдържа новини, политически предавания, детски предавания, спортни състезания, филми, сериали, документални предавания. Скандали През юни 2026 година апелативният съд в Скопие налага на българина Драги Каров една година условно затвор с тригодишен изпитателен срок за коментарът му под публикация в профила на телевизията във Facebook. Според съда написаното от него представлява обида, квалификация и език на омразата. В сигнал на медията по който е образувано делото, се иска Ютуб да свали и подкаста "Коридор № 8", който се прави в България. До сигнала се стига след публикуването на документи, че собственикът на "Канал 5" Емил Стоименов има българско гражданство. Вижте също Списък на телевизионните канали в Северна Македония Източници Външни препратки ((mk)) Официален сайт Официална страница във Facebook