NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Univerza sv. Klimenta Ohridskega v Bitoli

Univerza sv. Klimenta Ohridskega v Bitoli je druga največja in druga najstarejša univerza v sodobni Makedoniji (za Univerzo sv. Cirila in Metoda v Skopju). Ustanovljena je bila 25. aprila 1979 in je po imenu konkurenčna največji bolgarski - sofijski univerzi sv. Kliment Ohridski. Članice univerze Univerza v Bitoli danes vsebuje enajst fakultet, ter eno visoko šolo kot visokošolske institucije. Poleg njih v sestavu univerze delujeјо še tri raziskovalni inštituti in dve pridruženi članici . Fakultete Tehniška fakulteta Ekonomska fakulteta (v Prilepu) Fakulteta za turizem in gostinstvo (v Ohridu) Pedagoška fakulteta Fakulteta za biotehniške vede Fakulteta za upavo in upravljanje informacijskih sistemov Visoka medicinska šola Fakulteta za varnostne vede (v Skopju) Pravna fakulteta Tehnološko-tehniška fakulteta Veterinarska fakulteta Fakulteta za informacijske in komunikacijske tehnologije Inštituti Inštitut za tobak - Prilep Hidrobiološki inštitut Inštitut za staro slovansko kulturo Pridružni članici Univerzitetna knjižnica sv. Klimenta Ohridskega Študentski dom Kočeta Racina Sklici in opombe Zunanje povezave http://www.uklo.edu.mk/
Универзитет Св. Климент Охридски у Битољу

Универзитет Св. Климент Охридски у Битољу (мак. Универзитет „Св. Климент Охридски“ во Битола) је државни универзитет у Битољу, уз додатне факултете у Прилепу, Охриду, Велесу, Кичеву и Скопљу. Основан је 25. априла 1979, али је назив по Клименту Охридском добио тек 1994. Чин формалног оснивања универзитета у Битољу био је 25. априла 1979. Седамдесете су биле деценија експоненцијалног пораста броја високошколских установа у бившој Југославији када су поред Битоља отворени многи други универзитети широм земље. Организација Универзитет се састоји од следећих факултета: Економски факултет — Прилеп Факултет за биотехничке науке — Битољ Технички факултет — Битољ Педагошки факултет — Битољ Факултет за туризам и угоститељство — Охрид Факултет за безбедност — Скопље Правни факултет — Кичево Технолошко-технички факултет — Велес Висока медицинска школа — Битољ Ветеринарски факултет — Битољ Факултет за информационо-комуникационе технологије — Битољ Научни институт за дуван — Прилеп Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Університет святого Климента Охридського в Битолі

Університет імені святого Климента Охридського в Битолі (макед. Универзитет Св. Климент Охридски — Битола) — один з трьох державних Університетів у Північній Македонії, розташований у Битолі, окремі відділення розташовані в Прилепі та Охриді. Університет був заснований 25 квітня 1979. Отримав свою теперішню назву 8 грудня 1994 року з нагоди тисячоліття охридської книжної школи. Останнім часом[коли?] навчається в університеті 15 тисяч. студентів, працює 323 вчених і 54 дослідники. Університет має відділення технічний (Битола), економічний (Прилеп), туризму та відпочинку (Охриді), педагогічний (Битола), менеджменту (Битола), медичний (Битола), ветеринарний (Битола) інститути гідробіологічний (Охрид), старослов'янської культури (Прилеп). тютюну (Битола) Посилання Офіційна сторінка Сторінка бібліотеки «Св. Климент Охридски.» Примітки
Мелнишки манастир

Мелнишкият манастир „Свети Илия“ (на македонска литературна норма: Мелнички манастир „Свети Илија“) е възрожденски манастир, край запуснатото мариовско село Мелница, част от Преспанско-Пелагонийската епархия на Македонската православна църква – Охридска архиепископия. Строежът на манастира започва в 1870 година по инициатива на Стале Чешелков от Полчища и с подкрепата на населението от Мариово приключва в 1872 година. Надписът от 1872 година казва, че манастирът е изграден от майстор Пере Лауца с помощта на православните християни от околните села. След края на строежа в 1881 година изписването на вътрешните пространства и иконите е поето от мияшката тайфа от Дебърската художествена школа на Аврам Дичов от Тресонче. Над северната врата от вътре има втори надпис. Бележки
Султан Мурад джамия

Султан Мурад джамия (на македонска литературна норма: Султан-муратова џамија) е най-старата запазена джамия в Скопие, столицата на Северна Македония. Известна е и като Хункяр джамия (на турски: Hunkâr, тоест царска, султанска) или Сахат джамия заради часовниковата кула, която се намира в нейния двор. Джамията е сред най-големите в Скопие и е най-значителните примери за османска архитектура на Балканите. Местоположение Джамията е разположена на доминантен хълм в центъра на скопската чаршия. История Храмът е най-старата джамия в Скопие и единствената султанска в града. Сградата е построена в 840 година от хиджра (= 1436/1437 от Христа). Над входа ѝ има три надписа. Първият казва, че джамията е пострадала от пожара в 1537 година и е била възстановена от султан Сюлейман в 1539 - 1542 година. Вторият надпис разказва, че джамията е изгорена от „неверниците“ в 1689 година, когато австрийският генерал Йохан Пиколомини изгаря Скопие, и е възстановена в 1711/1712 година от султан Ахмед III. От третия надпис се разбира, че последното обновление е станало в 1912 година по нареждане на султан Мехмед V. Съответно за оригиналния вид на храма няма много данни. Архитектура Джамията принадлежи към така наречените бурсенски стил джамии. Има форма на базилика и е покрита с покрив на четири води. На северозапад по цялата дължина на храма има трем на четири каменни колони с богато орнаментирани капители. В западния ъгъл е тънкото минаре, изградено от прецизно издялан камък и с красива сталактитна декорация под шерефето. Сградата е изградена в декоративния стил клоазоне – редуване на камък и тухла. Интериорът е поделен на три кораба с два реда от три колони. Таванът е дървен. Минбарът, михрабът и махвилът са от 10-те години на XX век. Рисунките в интериора са от XIX век. Около прозорците отвътре има растителни плетеници. В правоъгълни рамки са изрисувани пейзажи със свещени и мирски сгради. Една от джамиите, изрисувана над входа на молитвеното пространство с четири минарета, всяко от които с по три шерефета, вероятно е Сюлейман джамия в Цариград. Пейзажът вляво от надписа е от Цариград. Рисунките са от различни периоди и с различни материали и техники. Някои от тях са от 1912 година - годината на посещението на султан Мехмед V Решад в Скопие. Украсата на джамията е сходна с тази на Иса бег джамия в Скопие. Към джамийския комплекс има и две тюрбета – това на Бикий хан тюрбе и Али паша тюрбе, семейната гробница на Али паша от Дагестан. Бележки
Sultan-Murad-Moschee (Skopje)

Die Sultan-Murad-Moschee (albanisch Xhamia e Sulltan Muratit, mazedonisch Султан-муратова џамија) ist eine von Sultan Murad II. gestiftete Moschee in der nordmazedonischen Hauptstadt Skopje. Sie befindet sich zusammen mit der Ishak-Bey-Türbe auf einer Erhebung in der Altstadt und gehört zu den ersten Moscheen der Stadt am Vardar. Aufbau und Ausstattung Die Sultan-Murad-Moschee wurde 1436 errichtet und zählt zu den ältesten bis heute erhaltenen in ganz Mazedonien. Zu ihrer Zeit befanden sich neben dem islamischen Gotteshaus auch eine Madrasa und ein İmaret, die zu den berühmtesten in Skopje gehörten. Heute stehen um diesen Gebäude-Ensemble nur noch einzelne Ruinen der Madrasa sowie der frühere Friedhof, in dem sich auch zwei Türben befinden: die Türbe des Sultan Beyhan und das Mausoleum der Familie von Ali Pascha Dagestan. Im nördlichen Teil des Moschee-Grundstückes steht zudem der Uhrturm von Skopje, welcher grundlegendes Teil des Moschee-Komplexes ist. Das Hauptgebäude besteht aus einem 36 mal 27 Meter großen Grundriss und ist gen Norden mit einem Portikus ausgestattet, der von fünf durch Rundbögen verbundene Säulen getragen wird. An der nordwestlichen Ecke steht das Minarett, welches insgesamt 114 Treppenstufen im Innern besitzt (Anzahl Suren im Koran). Der gesamte durch ein Walmdach bedeckte Bau besteht nahezu vollständig aus Stein, mit Ausnahme einiger Holzelemente, die im Innenraum anzutreffen sind. Südlich und südöstlich angeschlossen sind zudem die zwei Türben. Vor dem Portikus steht des Weiteren eine kleine Grünanlage. Geschichte Die Moschee wurde 1436 von einem Architekten namens Husein aus Debar erbaut. Der Gebäudekomplex überstand zwar das schwere Erdbeben von 1515, wurde aber mehrmals durch Feuer beschädigt, so 1537 und 1689 im Rahmen des Großen Türkenkriegs (1683 bis 1699), als österreichische Truppen unter General Giovanni Norberto Piccolomini am 25. Oktober 1689 die Stadt einnahmen und sie am 26. und 27. Oktober niederbrannten, wobei die Moschee schwer beschädigt wurde. Mit Hilfe des Sultans Ahmed III. wurden 1711 die Brandschäden beseitigt und das Minarett wieder aufgebaut. 1793 gab es einen weiteren Brand, dessen Folgen erst durch die Renovierung 1802 beseitigt wurden. Durch das schwere Erdbeben am 26. Juli 1963 wurde die Moschee schwer beschädigt und erst 1982 wieder restauriert. Heute ist die Moschee wieder als Gotteshaus zugänglich. Einzelnachweise Weblinks Beschreibung der Moschee auf oldskopje.net (albanisch), zuletzt abgerufen am 7. Februar 2012 Krim ndaj Sahat Kullës dhe Xhamisë së Sulltan Muratit në Shkup von Behxhet Jashari in: Zhurnal vom 25. November 2011 (albanisch), zuletzt abgerufen am 7. Februar 2012 Gebäude-Ensemble mit Moschee und Uhrturm (Fotografie), zuletzt abgerufen am 7. Februar 2012
Sultan Murad Mosque

The Sultan Murad Mosque (Macedonian: Султан-муратовата џамија; Albanian: Xhamia e Sulltan Muratit; Turkish: Sultan Murat Camii) is an Ottoman-era mosque in Skopje, North Macedonia. It was built in the 15th century on top of the Monastery of Saint George which was destroyed when Ottoman commander Pasha Yiğit Bey captured Skopje from Vuk Branković in 1392. History It was built with Sultan Murad's money donation. The mosque was built in 1436. The Sultan Murat Mosque complex, the only Sultan endowment in Skopje, stands on a low hill in the central part of Skopje's Old Bazaar. It was burnt down and heavily damaged a number of times during its existence, events and changes to which the three inscriptions above the entrance refer. The first time of the fire was 1537, after which it was reconstructed by Sultan Suleyman in 1539. The second time, it was burnt down by the Austrian armies led by their military leader Piccolomini, who set the whole city on fire. It was renewed after twenty three years in 1711 by decree of Ahmed III. The mosque underwent repair work for the last time in 1912, decreed by Mehmed V. In terms of its architectural features, as one of the largest mosques in Skopje, it belongs among the most significant specimens of Ottoman building in the Balkans. It has a basilica architectural form and is covered with a four-ridged roof. This is similar to the Early Constantinople style in Ottoman architecture. The interior is partitioned into three naves with rows of three columns, while the ceiling is made of a flat wooden coffered ceiling. The mihrab, minber and mahvil date from the 1910s. The Türbe of Ali Pasha of Dagestan stands next to the east facade of the Sultan Murad Mosque. It houses two stone sarcophagi, the burial site of Ali Pasha's wife and daughter. The Türbe of Bikiy Han stands on the south side of the mosque. In the interior, there are five tombs without inscriptions. With its grand monument, the Türbe of Bikiy Han is the largest among this type of edifices which survive in North Macedonia. There is a necropolis in the area surrounding the two türbe, with several grave markers. Sultan Murad Mosque stands on a plateau next to the clock tower. The main architect of the mosque was Husein from Debar. The mosque has remained mostly undamaged through the fires and earthquakes Skopje has sustained. The Sultan Murad Mosque is rectangular in shape, with a porch including four columns with decorated caplets, connected by arcades. References
Mezquita del sultán Murad

La mezquita del sultán Murad (en macedonio: Султан-муратовата џамија; en turco: Sultan Murat Camii; en albanés: Xhamia e Sulltan Muratit) es una mezquita del periodo de la arquitectura otomana temprana erigida ebSkopie, Macedonia del Norte. Fue construida en el siglo XV sobre el Monasterio de San Jorge, destruido cuando el comandante Pasha Yiğél Bey conquistó Skopie a Vuk Branković en 1392.​ Historia El complejo de la mezquita fue financiada por el propio sultán Murad II, siendo la única dotación sultana en Skopie, erigido en una pequeña colina en la parte central del Antiguo Bazar de Skopie. La mezquita fue incendiada y destruida en varias ocasiones, sucesos y cambios referenciados en tres inscripciones sobre la entrada. La primera se debió al incendio de 1537, después del cual el sultán Solimán el Magnífico la reconstruyó en 1539. La segunda vez fue incendiada por los ejércitos austriacos dirigidos por el líder militar Piccolomini, quien quemó toda la ciudad. Fue reconstruida tres años después por decreto del sultán Ahmed III. La mezquita fue restaurada por última vez en 1912, por orden de Mehmed V. En términos arquitectónicos, en una de las mayores mezquitas de Skopie y pertenece a la arquitectura otomana temprana de los Balcanes. Tiene planta basilical y está cubierta por un tejado a dos aguas. Este estilo es similar al de principios del estilo de Constantinopla en la arquitectura otomana. El interior está dividido en tres naves con filas de tres columnas, mientras el techo plano está hecho de madera. El mihrab data de los años 1970. La tumba de Ali Pasha de Daguestán está situada al lado de la fachada oriental de la mezquita. Está compuesto por dos sarcófagos de piedra, lugar de enterramiento de la mujer de Ali Pasha y su hija. La tumba de Bikiy Han se ubica al sur de la mezquita. En su interior hay cinco enterramientos sin inscripciones. Con su gran monumento, la tumba de Bikiy Han es la mayor de este tipo de edificios que han sobrevivido en Macedonia del Norte. Hay una necrópolis en el área alrededor de las dos tumbas. La mezquita de sultán Murah se halla en un altiplano al lado de la torre de reloj. El arquitecto principal de la mezquita fue Husein de Debar. La mezquita tiene forma rectangular, con un pórtico que incluye cuatro columnas con capiteles decoradas, conectados con arcos.​ Referencias
Mosquée du Sultan Murat

La mosquée du Sultan Murat (en macédonien : Султан-муратова џамија) est une mosquée ottomane située dans la ville de Skopje, en Macédoine du Nord. Elle se trouve en bordure du vieux bazar. Elle porte le nom du Sultan Murat II et elle est parfois appelée mosquée Hunkâr (Хунќар џамија), qui signifie la « mosquée impériale » ou mosquée de l'horloge (Саат џамија) à cause de sa proximité avec la tour de l'horloge de Skopje. Construite en 1436, elle fut l'une des premières mosquées de Skopje et c'est aujourd'hui la plus ancienne de la ville. La mosquée se trouve sur l'un des endroits les plus hauts de la ville et formait à l'origine un complexe comptant une médersa et un imaret (cantine populaire), aujourd'hui en ruines. La cour compte aussi deux turbe, celui du Sultan Beyan et celui de la famille d'Ali Pacha du Daghestan. La mosquée possède aussi la tour de l'horloge de Skopje. Galerie Notes et références Voir aussi Articles connexes Vieux bazar de Skopje Culture de la Macédoine du Nord Portail de Skopje Portail de l'islam Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Moschea Sultano Murad

La moschea Sultano Murad (in macedone Султан-муратова џамија?, in turco Sultan Murat Camii, in albanese Xhamia e Sulltan Muratit) è una moschea di Skopje, capitale della Macedonia del Nord. È anche nota con il nome di moschea Imperiale (in macedone: Хунќар џамија) o moschea dell'orologio (in macedone: Саат џамија) per via della sua vicinanza alla torre dell'orologio. Sorge su una collina che domina tutta l'area del vecchio Bazar di Skopje. Storia e descrizione L'area dell'attuale edificio era precedentemente occupata dal Monastero di San Giorgio, distrutto dopo la conquista ottomana di Skopje nel 1392. La moschea venne costruita nel 1436, principalmente sul progetto di Husein di Debar, grazie ad una donazione del sultano Murad II ed è ad oggi la più antica della città. Nel 1537 un incendio danneggiò la moschea che venne riaperta due anni più tardi. L'edificio venne nuovamente dato alle fiamme nel 1689, per mano questa volta delle truppe imperiali del generale Piccolomini. Per volontà del sultano Ahmed III la moschea venne restaurata e nuovamente riaperta nel 1711. Gli ultimi interventi sulla struttura, voluti dal sultano Maometto V, risalgono al 1912. L'ingresso della moschea è preceduto da un porticato sorretto da quattro colonne. L'interno dell'edificio, di forma rettangolare, è ripartito in tre navate, divise da tre colonnati. All'interno del complesso della moschea sorgono anche una madrasa, un imaret e due türbe, una di Sultan Bayan e l'altra di Alì Pascià, originario del Daghestan. Note Voci correlate Architettura ottomana Vecchio Bazar di Skopje Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su moschea Sultano Murad
Meczet Sułtana Murada

Meczet Sułtana Murada (maced. Султан-муратова џамија, inna nazwa: Hunkar dżamija od tur. hunkar - sułtański lub sahat dżamija od tur. sahat - zegar) – meczet znajdujący się w Skopju, w Macedonii Północnej. Meczet Sułtana Murada znajduje się w starej dzielnicy osmańskiej, w sąsiedztwie wieży zegarowej. Został wzniesiony w jednym z najwyżej położonych miejsc w mieście, gdzie poprzednio stał klasztor św. Jerzego - główny klasztor Skopja przed najazdem osmańskim. Budowę meczetu sfinansował sułtan Murad II. Świątynia powstała w 1436 według projektu Huseina z Debaru i była prawdopodobnie pierwszym meczetem w Skopju. Budynek świątyni został wzniesiony na planie prostokąta. Wnętrze przypomina kształtem trójnawową bazylikę z płaskim dachem. przed wejściem do świątyni znajdują się cztery kolumny, zwieńczone arkadami. Na dziedzińcu świątyni znajduje się fontanna i dwie türbe (grobowce) – w jednym z nich spoczywa rodzina Ali Paszy z Dagestanu. Klęski żywiołowe, które nawiedzały Skopje w przeszłości nie uczyniły większych szkód świątyni, która zachowała się do dzisiaj w bardzo dobrym stanie. Przypisy Bibliografia Antonije Nikołowski: The cultural monuments of the Socialist Republic of Macedonia. Skopje: 1971. (ang.).
Мечеть султана Мурада

Мечеть султана Мурада (макед. Султан-муратовата џамија; алб. Xhamia e Sulltan Muratit; тур. Sultan Murat Camii) — османская мечеть в Скопье, столице Северной Македонии. Она была построена в XV веке на месте монастыря Святого Георгия, разрушенного османским полководцем Пашой Йигит-беем после завоевания Скопье в 1392 году. История Мечеть была построена на средства, пожертвованные самим султаном Мурадом II, в 1436 году. Комплекс мечети султана Мурада расположен на невысоком холме в центральной части Старой Чаршии Скопье. Он был сожжён и сильно повреждён несколько раз за время своего существования, о чём говорят три надписи над входом. Первый раз это был пожар 1537 года, после которого он был реконструирован султаном Сулейманом в 1539 году. Во второй раз он был сожжён австрийскими войсками во главе с их военачальником Энеа Сильвио Пикколомини, который поджёг весь город. Спустя 23 года, в 1711 году, мечеть была восстановлена по указу османского султана Ахмеда III. В последний раз мечеть была отремонтирована в 1912 году по указу султана Мехмеда V. С точки зрения своих архитектурных особенностей, будучи одна из крупнейших мечетей в Скопье, она принадлежит к числу наиболее значительных образцов османской архитектуры на Балканах. Мечеть имеет архитектурную форму базилики и покрыта четырёхгранной крышей. Её стиль схож с ранним константинопольским стилем в османской архитектуре. Она разделена на три нефа с рядами из трёх колонн, а потолок выполнен из плоского деревянного кессонного потолка. Михраб, минбер и махвиль датируются 1910-ми годами. Тюрбе Али-паши Дагестанлы находится рядом с восточным фасадом мечети султана Мурада. В нём расположены два каменных саркофага, место захоронения жены и дочери Али-паши. Тюрбе Бикий-хана стоит с южной стороны мечети и включает пять гробниц без надписей. . Мечеть султана Мурада стоит на возвышенности рядом с часовой башней. Главным её архитектором был Хусейн из Дебара. Несмотря на пожары и землетрясения в Скопье мечеть осталась в основном неповреждённой. Примечания
Султан-Муратова џамија

Султан-Муратова џамија је муслимански верски објекат, који се налази у Скопљу, источно од пијаце Бит-пазар, на месту где се раније налазио Виргински манастир, у Старој скопској чаршији. Џамија је изграђена 1436. године од стране султана Мурата II и она је једна од најстаријих сачуваних џамија на простору бивше СФРЈ. Порекло имена Џамија је име добила у част султана Мурата II, који је дао наредбу за њену изградњу. Осим као Султан-Муратова, позната је и као Хјункар џамија (тур. hünkâr), што значи царска или султанска, а буквални превод би био Царска или Султанска џамија. Џамија је још звана Сахат-џамија, због Сахат куле, која се налази у дворишту џамије. Историја Џамије је употпуност изграђена 1436. године, а градња је финансирана од стране султана Мурата II. Током историје џамије је више путе горела, 1537. године спаљен је горњи део џамије и минарет, након чега ју је Сулејман Величанствени обновио. Други пожар уследио је као последица паљења града 1689. године, када је џамија претрпела велике штете. Године 1712. потпуно је обновљена по наредби султана Ахмеда III. Последње већа обнова џамије била је 1912. године. Током земљотреса у Скопљу 1963. године претрпела је огромну штету, која је касније санирана. Архитектура Због бројних реновирања, изворни изглед џамије није познат. Међутим, ако се упореде две џамије које су изграђене у исто доба од стране султана Мурата II у Бурси и Смирни, верује се да је ова џамија била идентичног изгледа. Изграђена је у стилу рано константинопољске и османске архитектуре, од камена и цигле. На северозападном делу џамије подигнут је трем, који држе четири стуба и они садрже украсне капителе. Унутрашњост џамије је квадратног облика и личи на базилику са три брода. По својим архитектонским карактеристикама, као једна од највећих џамија у Скопљу, припада најважнијим примерцима верских објеката Отомана на Балкану. Има архитектонску форму базилике, што се подудара са раном константинопољским стилом у османској архитектури. Михраб, минбер и махфил датирају са почетка 20. века. У дворишту џамије налази се Турбе Али паше дагестанског и Бикиј Хана, као и Сахат кула. Турбе.Бикиј Хан је највећи објекат овог типа сачуван у Северној Македонији и налази се са јужне стране џамије. По натпису изнад његовог улаза, сматра се да је изграђен средином 16. века. Турбе Бикиј Хан припада припада групи отворених турби и има квадранту основу, а на објекту се налази купола са тромпама. Фасада ове турбе је живописно украшена, док је унутрашњост била украшена орнаментима, који су до данас делимично очувани. Овде се налази пет гробница непознатих лица. Друга, турба Али паше дагестанског изграђена је 1774. године и налази се одмах поред источне фасаде џамије. Она такође спада у групу отворених турба, шестоугаоног је облика и преко ње се простире купола, коју држи шест стубова. У оквиру овог турба, налазе се два саркофага. На џамији се налази једна купола и један минарет, а њен архитекта био је Хусеин од Дебра. Галерија Види још Стара скопска чаршија Скопљанска сахат-кула Бит-пазар у Скопљу Референце Спољашње везе Султан-Муратова џамија на сајту Скопља
Мечеть султана Мурада

Мечеть султана Мурада (мак. Султан-муратова џамија, інша назва: Hunkar dżamija від тур. — султанська або sahat dżamija від тур. sahat — годинник) — мечеть у Скоп'є, Північна Македонія. Розташована в старому Османському кварталі, поруч із вежею з годинником. Вона була побудована в одному з найвищих місць в місті, де раніше знаходився монастир св. Георгія — головний монастир Скоп'є до часів Османської окупації. Будівництво мечеті профінансував султан Мурад II. Мечеть була закладена в 1436, розроблений Хусейна з Дебару, і ймовірно, став мечеттю в Скоп'є. Будівля прямокутна в плані. Інтер'єр нагадує три нави базиліки з плоским дахом. Перед входом у храм, є чотири колони, увінчані аркадою. У дворі храму є фонтан і два тюрбани (могили), одна з них — сімейства Алі-паша Дагестану. Храм зберігся до наших днів в хорошому стані незважаючи на стихійні лиха. Бібліографія Antonije Nikołowski: The cultural monuments of the Socialist Republic of Macedonia. Skopje: 1971. [] Помилка: : немає тексту (довідка)