NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Футбольная федерация Македонии

Футбольная федерация Македонии(макед. Фудбалска Федерација на Македонија) — ассоциация, которая осуществляет контроль и управление футболом в Северной Македонии. Штаб-квартира расположена в Скопье. Основана в 1949 году, стала членом ФИФА и УЕФА в 1994 году. Ассоциация организовывает деятельность и осуществляет контроль над национальной сборной по футболу. Под эгидой федерации проводятся такие соревнования: Чемпионат Северной Македонии по футболу и Кубок Северной Македонии по футболу. Примечания Ссылки Официальный сайт Футбольной федерации Македонии (макед.) Страница на сайте ФИФА Архивная копия от 3 сентября 2013 на Wayback Machine (англ.) Страница на сайте УЕФА (англ.)
Fudbalska Federacija na Makedonija

Fudbalska Federacija na Makedonija ordnar med organiserad fotboll i Nordmakedonien, och har hand om seriespelet och de nordmakedonska landslagen. Förbundet bildades 1949, och inträdde 1994 i Fifa och Uefa. Förbundet har sin bas i Skopje. Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, 9 april 2012. Externa länkar Officiell webbplats (makedonska) (engelska) Macedonia på UEFA.com Macedonia på FIFA.com
Футбольна федерація Північної Македонії

Футбольна федерація Північної Македонії (мак. Фудбалска Федерација на Северна Македонија) — асоціація, що здійснює контроль і управління футболом в Північній Македонії. Штаб-квартира розташована у Скоп'є. Заснована у 1949 році, член ФІФА з 1994 року, а УЄФА з 1994 року. Федерація організовує діяльність та здійснює керування національними збірними з футболу, включаючи головну національну збірну. Під егідою федерації проводяться змагання в Чемпіонаті Північної Македонії з футболу, Кубку Північної Македонії з футболу. Примітки Посилання Офіційний сайт Сторінка на сайті ФІФА (англ.) Сторінка на сайті УЄФА (англ.)
Кундинско езеро

Кундинското езеро (на македонска литературна норма: Кундинско Езеро) е езеро и мочурище край пробищипското село Кундино, Северна Македония. Описание Кундино е малко село, разположено на 700 m надморска височина, на 4 километра северозападно от град Пробищип, в подножието на голямата палеовулканична планина Плавица (1297 m), на която има останки от кратер (калдера). Кундинското езеро е много рядък вид естествено езеро, разположено на 1 km на североизток от селото в дъното на дълбока палеовулканична елипсовидна падина, на 745 m надморска височина. Басейнът на езерото е създаден от ерозия на по-малко устойчивите туфи на фона на по-устойчивите андезити, които изграждат рамката около него. Езерото има полукръгла форма, с доминираща посока ИЮ-ЮЗЗ. След прокопаването на отводнителен канал през 70-те години на ΧΧ век езерото е почти напълно унищожено и сега има временен характер и прилича повече на торфище, с буйна растителност от тръстика и острица. При максимално ниво (при интензивни валежи) дължината му достига 250 m, ширината 30 – 70 m, дължината на бреговата линия е 580 m, а площта му е 13 500 m2. Тогава най-голямата му дълбочина е до 3 m. Езерото получава вода почти изключително от атмосферни валежи от водосборната си област (0,34 km), а я губи чрез изтичане от отводнителния канал, чрез изпарение, потъване. В 1896 година Гьорче Петров пише в „Материали по изучаванието на Македония“: Бележки
Археологически музей на Република Северна Македония

Националната институция „Археологически музей на Република Северна Македония“ (на македонска литературна норма: Национална установа „Археологически музеј на Република Северна Македонија“) в Скопие е музей в Северна Македония. Описание Археологическият музей на Република Северна Македония представя около 7000 археологически обекта, открити при археологически проучвания на цялата територия на страната от 1924 година насам, и по този начин е най-важната и най-старата музейна институция в Северна Македония. Има шест отдела: праисторическа археология, антична археология, средновековна археология, нумизматика, антропология и лапидарий. По-голямата част от фонда на музея е регистрирана като културно наследство с особено значение. В 2015 година музеят е класиран на седмо място сред 15-те най-добри музея в Европа от Европейската музейна академия. История Първата археологическа колекция е създадена в 1920 година във Философския факултет на Белградския университет в Скопие. В 1924 годна е организирана музейна институция, по-точно историко-археологически музей с лапидарий, намиращ се в Куршумли хан. През Втората световна война музейната институция в Куршумли хан съществува като Народен музей – Скопие. В 1945 година функционира с три отдела: археологически, етнографски и средновековен. С реорганизацията на музеите във Федеративна народна република Югославия, Народният музей в Скопие създава и Археологическия музей като отделна институция с републикански характер. От 1945 до 1963 година седалището на Археологическия музей е старата сграда на казармите в Скопското кале. В 1955 година е открита постоянната експозиция на каменни паметници – лапидариум, намираща се в адаптираната конюшня на Куршумли хан. Веднага след катастрофалното Скопско земетресение от 1963 година Археологическият музей се намира в Куршумли хан. В 1976 година е въведен в експлоатация новият музеен комплекс, в който до 2014 година се помещава Археологическият музей. През 2012 година е създаден нов юридически субект, Националниата институция „Археологически музей на Македония“ – Скопие и в 2014 година Археологическият музей на Република Северна Македония получава модерно музейно пространство в центъра на Скопие. Бележки
Archaeological Museum of the Republic of North Macedonia

The Archaeological Museum of the Republic of North Macedonia (Macedonian: Археолошки музеј на Северна Македонија) is a archaeological museum in Skopje, North Macedonia. History The first archaeological collection was established in 1920 within the Faculty of Philosophy at Ss. Cyril and Methodius University of Skopje. In 1924, a history and archaeology museum featuring a stone artifact exhibition hall was established on Kuršumli Street. Following the 1963 Skopje earthquake, the Archaeological Museum was temporarily housed in the barracks at Kuršumli An from 1963 to 1977. A new museum complex opened in 1976 and served as the Archaeological Museum until 2014. The new building began construction in 2009 and opened in September, 2014. Although the building primarily serves as a museum, it also houses the Constitutional Court and the National Archive of the Republic of North Macedonia. It is situated on the eastern bank of the Vardar, across the river from Macedonia Square. The exterior of the museum is among the more monumental buildings of the project, with its Greek Revival architecture. VMRO-DPMNE, the ruling party, states the budget for the construction as 436,000,000 denars. References External links Official website
Musée archéologique de Macédoine du Nord

Le musée archéologique de Macédoine du Nord (en macédonien : Археолошки музеј на Северна Македонија, Arheološki muzej na Severna Makedonija) est un musée consacré à l'archéologie de la Macédoine du Nord, situé à Skopje. Directement rattaché au ministère macédonien de la Culture, il abrite environ 7 000 objets découverts sur l'ensemble du territoire macédonien. Voir aussi Articles connexes Liste de musées en Macédoine du Nord Liens externes (en + mk + sq) Site officiel Portail des musées Portail de l’archéologie Portail de la Macédoine du Nord
Археологічний музей Республіки Північна Македонія

Археологі́чний музе́й Респу́бліки Півні́чна Македо́нія (мак. Археолошки музеј на Република Северна Македонија) — археологічний музей у столиці Північної Македонії місті Скоп'є, значне зібрання артефактів археології країни. З історії Перша археологічна колекція у Скоп'є була сформована в 1920 році в рамках Факультет філософії (нині складова Університеут св. Кирила і Мефодія). У 1924 році було зорганізовано музейний заклад, точніше — лапідаріумний історико-археологічний музей, розташований у Куршумлі-хані. Під час Другої світової війни музей існував як Національний музей Скоп'є, а після війни, до 1963 року Археологічний музей розміщувався у приміщенні казарм Скопської фортеці. У 1955 році було також відкрито постійну експозицію кам'яних пам'яток (лапідарій), розміщений у пристосованиході для цього приміщеннях стайнь Куршумлі-хану. У період після катастрофічного землетрусу в Скоп'є, між 1963 і 1977 роками, Археологічний музей розташовувався в казармах Куршумлі-хану. У 1976 році введений в експлуатацію новий музейний комплекс, в якому віднині розміщувався Археологічний музей. У 2012 році було створено нову юридичну особу — Національний заклад «Археологічний музей Македонії у Скоп'є»(мак. НУ Археолошки музеј на Македонија – Скопје), як нова держустанова в галузі археології, а починаючи від 2014 року Археологічний музей Республіки Північна Македонія переїхав до новозбудованого (в рамках реалізації масштабного проєкту «Скоп'є-2014») просторого приміщення у центрі Скоп'є. Музейна колекція Археологічний музей у Скоп'є представляє рухому культурну спадщину, а саме близько 7 000 археологічних об'єктів, виявлених під час розкопок по всій Македонії за останні майже 100 років, і є найважливішим і найстарішим музейним закладом Македонії. Музейні артефакти експонуються у відділах: доісторичної археології; античної археології; середньовічної археології; нумізматики; антропології та лапідарію. Багато предметів, що входять до музейного зібрання, є унікальними в цілому світі. Чинні закони про культуру та охорону культурної спадщини країни відзначають більшість музейного фонду як культурну спадщину, що має особливе значення. В рамках музею функціонують музейна крамниця, а також бібліотека. Фонди останньої, зокрема, налічують понад 6 000 томів, а також понад 20 000 експертних та наукових праць вітчизняних та зарубіжних авторів, раритетні видання, що виходили від початку ХХ століття; найдавніше друковане видання датується 1881 роком. Галерея (весна-літо 2019 року) Примітки Джерела та посилання Офіційна вебсторінка музею [Архівовано 21 червня 2019 у Wayback Machine.]
Свети Никола (Барово)

„Свети Никола“ (на македонска литературна норма: „Свети Никола“) е православна църква, разположена в скопското село Барово, Северна Македония. Част е от Скопската епархия на Македонската православна църква – Охридска архиепископия. Църквата е гробищен храм и се намира точно на източния вход на селото, над пътя към съседните села Чифлик и Долно Сълне. Според местни сведения църквата е много стара, което се потвърждава от запазените стенописи - на Свети Никола и Пресвета Богородица по външните стени на църквата, чиято техника на рисуване датира от късното средновековие или може би XVI век, откогато са и стенописите в църквата „Свети Спас“ в близкото село Добри дол. В църковния двор има археологически находки от Античността - издълбано каменно корито и каменна плоча с латински надпис от римско време, от който са запазени първите три реда, открита на мястото и вградена в стената на трапезарията. Църквата има обновена и реконструирана фасада и висока камбанария. Бележки
Monastery of St. George and St. Cyril and Methodius

The Monastery of Saints Cyril and Methodius and St. George is a Macedonian Orthodox monastery and church in Loznani, North Macedonia. It is located on the slopes of Mount Selačka at an elevation of 637 metres. The church has one tower in the middle and a 3-D golden crucifix which can be seen at all angles. In the church tower a massive icon of Jesus Christ overlooks the church. Depictions of the Virgin Mary, Christ and many saints are displayed on the walls. The monastery was built in 1990 by Bisera Dimitrovska, a local resident. Dimitrovska claimed that he was awakened one night by the Virgin Mary. She told him to build a monastery next to the site of the old church of Saint Cyril and Methodius by an ancient spring . The monastery attracts worshippers from all over the Balkans. They pray in the church and drink the spring water flowing from a tap inside the building. The monastery holds festivals, church services and other religious ceremonies. References
Музикално училище „Тоше Проески“

Музикалното училище „Тоше Проески“ (на македонска литературна норма: Музичко училиште „Тоше Проески“) е средно училище в град Битоля, Северна Македония. Местоположение Училището е разположено на вървящия по реката Драгор булевард „Първи май“, в красива неокласическа сграда на № 110, обявена за паметник на културата. История Основано е в 1963 година. Освен средно към него има основно училище. От 2008 година носи името на училия в него Тоше Проески. Бележки
Toše Proeski Music School

The Music School (Macedonian: Музичко Училиште – Битола, Muzičko Učilište – Bitola) is a state school that is located in Bitola, North Macedonia. Home to a population of over 1500 students, it is one of the most popular schools for music in the former Yugoslavia and Balkans. It provides a full education which includes solfege, music theory, and music history. It has produced some of the best-known musicians in the country such as Toše Proeski, Marijan Stojanovski, Lambe Alabakoski, Tanja Tzarovska, Karolina Gočeva, Dimitar Andonovski and Hristijan Spirovski. History of the school This school was founded in 1947 and was located in the Radio Bitola building. There was much interest in this school during that time. There were three music degrees in the school: piano, theoretical and strings. The school was then called "Nizo Muzicko Uciliste-Bitola" or "Primary School for Music Education." In the school at that time, Kire Kostov and Slave Dimitrov were students. In 1980 the school name was changed to today's name and the location is near Marshal Tito Street in the centre of the city. The school carries approximately 1800 students, all from South Macedonia. A proportion of the school's enrollment comes from a further field; either to participate in special programs like theory degree, instrument degree or solo singer degree. Each of these degrees have many teachers and examiners at the end of every year. For example if you are in the piano degree then you will study Piano, Chamber Music, Sight reading, Solfege, Theory and English. If you are a solo singer, the preference is to learn the Italian Language and Solfege, respectively. The school received a donation from the American government and constructed all buildings, especially at the Primary school for music. School structure The school is constructed to educate students from Year 1 to Year 4. Each year the students have different teachers and subjects. It has four class coordinators, a director and a pedagogue. Admission Students are of both genders and any sexuality, ethnicity, socio-economic status, age, geographic location or ability. This Centre selects the students in this way: Location The school has no preference for where students physically reside, so long as they attend their classes. Notable alumni Nataša Stojanovska, pianist Marina Stojanovska, pianist Kire Kostov, composer Slave Dimitrov, singer and composer Tode Novačevski, composer Todor Svetiev, pianist Vladimir Kostov, violinist Marija Vrskova, pianist External links https://muzickobitola.edu.mk/ Official Website (Outdated, Wayback Machine)
Свети Атанасий (Беранци)

„Свети Атанасий“ (на македонска литературна норма: „Свети Атанасиј“) е църква в битолското село Беранци, част от Преспанско-Пелагонийската епархия на Македонската православна църква – Охридска архиепископия. Църквата се намира в югозападния край на селото, от дясната страна на пътя, който води към Беранешкия манастир. Църквата се строи от 1849 година, но е завършена през 1868 година. По време на Първата световна война е цялостно разрушена, но е възстановена през 1924 година и реставрирана през 1988 година. В архитектурен план църквата е правоъгълна с апсида от източната страна. Главният вход е от запад с фреска над входа на Атанасий Александрийски. Църквата има камбанария, прилежащи селски гробища и Българско военно гробище. Галерия Бележки
Арабати Баба теке

Арабати Баба теке или Серсем Али Баба теке (на македонска литературна норма: Арабати Баба-теќе) е алевийско теке, което се намира на изхода на Тетово, Северна Македония, в подножието на планината Шар. История Текето е изградено в 1538 година около тюрбето на Серсем Али паша. Текето получава вакъф в 1799 година от Реджеп паша Тетовски и сина му Абдурахман паша Тетовски. Имената на двамата дарители се свързват и с изграждането на градското кале и Шарената джамия. В текето са живели около 15 дервиши, начело на които седял баба. Текето е комплекс от религиози сгради, от които днес са запазени шадраван, тюрбе, кула, чешма, кухня и други. В продължение на 120 години в текето живеят бекташи. Дервишите са известни с техния особен култ към почитането на починали баби и шехови. Активният дервишки живот в текето се задържа до 1912 година. В 1941 година животът в текето е възстановен до 1945 година, когато е напълно изоставено. В 2002 година въоръжена група на Ислямската религиозна общност в Македония превзема текето в опит да го обяви за джамия, въпреки че никога не е изпълнявало такава функция. Впоследствие общността на бекташите съдят правителството на Република Македония заради провала ѝ да им възвърне текето, позовавайки се на закон, приет през 1990-те години, връщащ национализираните обекти в рамките на Югославия. През септември 2010 година е обявено, че част от гранта в размер на 53 000 евро, осигурени от правителството на САЩ за възстановяване и запазване на забележителности в Република Македония, ще бъде отделена за Арабати баба теке. Днес в текето се помещава Народният музей на Тетово. Галерия Външни препратки Free Sersem Ali: News on the Ongoing Controversy at the Harabati Baba Tekke. Новини за събитията около Арабати баба теке. Посещение на Арабати баба теке Архив на оригинала от 2011-05-28 в Wayback Machine.. Бележки
Arabati Baba Teḱe

Arabati Baba Teke je náboženský komplex (makedonsky теќе) ve městě Tetovo na severozápadě Severní Makedonie. Je to nejrozsáhlejší a nejlépe zachovalý klášterní komplex na západním Balkáně. Byl původně vybudován po roce 1538 kolem náhrobku (turecky türbe) Sersema Ali Baby, osmanského derviše, který byl stoupencem bektašského ritu v rámci mystického hnutí, známého jako súfismus. Je to jeden z nejkrásnějších příkladů bektašského klášterního komplexu v Evropě, který se skládá z modlitebny, několika obytných a hospodářských budov, lví fontány (turecky çeşme), dřevěného pavilonu s mramorovou fontánou a hřbitova. Celý komplex je oplocen kamennými zdmi s několika branami. Dodnes slouží náboženským účelům, ale je přístupný i turistům. Dějiny Ali Baba byl švagrem sultána Sulejmana Nádherného. Byl také vysoce postaveným představitelem (tzv. Baba) ve významném klášteře Dimetoka Teke (nyní město Didymoteicho). Když jeho sestra Máhidevrán, první ze sultánských manželek, upadla v nemilost, Ali Baba byl vyhnán ze dvora a přišel do Tetova, kde založil vlastní náboženskou školu (tzv. Tarik). Jiná verze příběhu o jeho příchodu do Tetova říká, že byl vysokým úředníkem na sultánově dvoře a tohoto postavení se dobrovolně vzdal, aby mohl žít jako derviš v klášteře bektašského ritu. Sultán Sulejman Nádherný, rozzlobený odchodem jednoho z oblíbených dvořanů, zakřičel na Aliho, který opouštěl Istanbul: „Pokud chceš být bláznem, pak jdi!“ Sersem je vlastně staroturecké slovo označující blázna, a stalo se přezdívkou Ali Baby. Ali Baba, nazývaný později Sersem, cestoval po velkém území Osmanské říše, dokud nepřišel do podhůří nedaleko městečka Tetovo na řece Pena. Zde se kolem roku 1538 usadil a postupně vybudoval náboženský komplex, ve kterém žil až do své smrti v roce 1569. Po jeho smrti vybudoval další klášterní budovy jeho žák Arabati Baba, aby jimi oslavil život Ali Baby Sersema. Po roce 1799 komplex přebudoval osmanský místodržitel Recep Paša, který byl také stoupencem bektašských dervišů a jehož hrob leží v blízkosti Sersemova náhrobku v mauzoleu. Půda v okolí komplexu byla jako tzv. Waqf rozdělena mezi muslimy, kteří část úrody předávali dervišům. V současnosti existující budovy pocházejí z přelomu 18. a 19. století. Jedna z budov slouží jako malá mešita. Vedle ní stojí tzv. Modrý dům (turecky Mavi konak), který dal vybudovat Recep Paša pro svou dceru Fatmu Hanim, trpící tuberkulózou. Teke v Tetovu zůstalo sídlem řádu bektašských dervišů až do roku 1912, kdy byly Osmanští Turci vypuzeni z oblasti Makedonie. Teke obnovilo svou činnost mezi lety 1941 a 1945, ale po druhé světové válce byl celý komplex i s půdou zestátněn a přeměněn na hotel s restaurací a malým muzeem. V nedávné minulosti byla Teke vrácena bektašskému dervišskému řádu a komplex se rekonstruuje. V komplexu žije asi deset až patnáct dervišů. Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Arabati Baba Teḱe na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Arabati Baba Teḱe na Wikimedia Commons
Arabati Baba Teḱe

The Arabati Baba Tekḱe (Macedonian: Арабати баба-теќе, Albanian: Teqeja e Baba Harabatit, Turkish: Harabati Baba Tekkesi) is an Ottoman-era takya located in Tetovo, North Macedonia. The tekke was originally built in 1538 around the türbe of dervish Sersem Ali Baba. In 1799, a waqf provided by Recep Paşa established the current grounds of the tekke. The monks claim the tower was the last home of a high-ranking Albanian named Roxalana, who died of tuberculosis there. According to a more popular theory, it was part of the monastery's defence system, founded in the 16th Century. Due to its striking architecture, the Arabati Baba Tekke has become an iconic symbol of Tetovo, and is featured on its municipal coat of arms. History Arabati Baba controversy In 2002, a group of armed members of the Salafist, Islamic Community of Macedonia (ICM), the legally recognized organization which claims to represent all Muslims in Macedonia, invaded the Arabati Baba Tekke in an attempt to reclaim the tekke as a mosque, although the facility has never functioned as such. Subsequently, the Bektashi community of Macedonia has sued the Macedonian government for failing to restore the tekke to the Bektashi community, pursuant to a law passed in the early 1990s returning property previously nationalised under the Yugoslav government. The law, however, deals with restitution to private citizens, rather than religious communities. The ICM claim to the tekke is based upon their contention to represent all Muslims in Macedonia; and indeed, they are one of two Muslim organizations recognized by the government, both Sunni. The (Shi'i) Bektashi community filed for recognition as a separate religious community with the Macedonian government in 1993, but the Macedonian government has refused to recognize them. In March 2008, there were reports that the ICM members squatting on the facility grounds have taken control of additional buildings, have been intimidating visitors to the tekke, and have discharged their weapons on the grounds. Gallery See also Dergah Zawiyya Alevi Notes External links Free Sersem Ali: News on the Ongoing Controversy at the Harabati Baba Tekke The Bektashi order of Sufis A Visit to the Harabati Baba Tekke Bektashi World Headquarters (in Albanian, English, Turkish)
Tekke Arabati Baba

Le Tekke Arabati Baba (en albanais : Teqja e Arabati Babës ; en macédonien : Арабати баба теќе ; en turc : Harabati Baba Tekkesi) est un tekke ottoman situé dans la ville de Tetovo, en Macédoine du Nord. Il a été construit en 1538 autour de la tombe de Sersem Ali Baba, un derviche, tandis que les limites de son terrain ont été définies par un waqf de 1799. Le tekke constitue l'un des monuments les plus célèbres de la ville avec la mosquée peinte. Il est notamment réputé pour son archicture en bois, qui compte de nombreux éléments sculptés. Un tekke est une sorte de monastère musulman occupé par des Soufis, celui de Tetovo était habité par des derviches membres de l'ordre Bektashi. Depuis l'expropriation des lieux religieux par les communistes yougoslaves, le tekke de Tetovo est inutilisé, et il existe quelques controverses quant à son avenir, notamment à cause de la non-reconnaissance du courant bektashi par le gouvernement macédonien. Références Voir aussi Articles connexes Tetovo Culture de la Macédoine du Nord Portail de l'islam Portail de la Macédoine du Nord Portail de l’architecture et de l’urbanisme