NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kosturnica

Kosturnica (mac. Спомен костурница) – pomnik-kaplica znajdujący się w Macedonii Północnej, w mieście Wełes. Został on poświęcony jugosłowiańskim komunistycznym partyzantom z miasta oraz gminy Wełes walczącym w czasie II wojny światowej przeciwko Niemcom i Bułgarom. Pomysł budowy pojawił się już krótko po zakończeniu wojny, ale ostatecznie wzniesiono go dopiero w latach 1976-1979. Jako lokalizację wybrano jedno ze wzgórz otaczających centrum Wełesu, nad rzeką Wardar. W konkursie, w którym wzięli udział twórcy z całej Jugosławii, wybrano wspólną propozycję rzeźbiarza Ljubomira Denkoviḱa oraz architekta Savo Subotina. Kształt pomnika przypomina otwarty kwiat maku (symbolizujący życie i odrodzenie) – połowę stanowi otwarty przedsionek z tablicami zawierającymi nazwiska poległych i miejsca bitew, drugą część zajmuje pomieszczenie mieszczące muzeum oraz mozaikę, największą w całej Macedonii. Pod pomnikiem umieszczono ossuarium i złożono w nim szczątki 87 bojowników, pochowanych wcześniej przy miejscowej cerkwi. Do Kosturnicy prowadzą długie schody, poniżej których utworzono szeroki dziedziniec z amfiteatrem. W przeszłości znajdowała się tam także różana promenada ozdobiona rzeźbionymi popiersiami macedońskich bohaterów i żołnierzy, lecz po upadku komunizmu wszystkie one zostały usunięte. Rozpad Jugosławii spowodował spadek zainteresowania obiektem. Ukradziono wiele tablic z przedsionka, zaniedbana fasada zaczęła tracić barwy, beton pękał i kruszył się. Ściany często padały ofiarą wandalizmów w postaci graffiti. Pierwszy remont przeprowadzono w 2003 roku, kolejne w latach 2013-2016. Zainstalowano również systemy bezpieczeństwa mające zapobiegać dalszemu niszczeniu. Linki zewnętrzne Veles (Велес) (ang.)
Спомен-костурница у Велесу

Спомен-костурница у Велесу је меморијални комплекс изнад реке Вардар у непосредној близини града. У костурници су сахрањени пали борци НОБ-а и жртве фашистичког терора, а грађена је од 1979. до 1980. године. Општи подаци Костурница изгледом подсећа на стилизовану немачку кацигу, разбијену на четири дела. Изграђена је од армираног бетона, а унутар ње налази се гробница с остацима палих бораца НОБ-а и жртава фашизма из Велеса и околице града, комеморациони простор за посетиоце са скулптуром и спомен-музеј с изложбом и документима везаним уз ратни период 1941–1945. године. На зидовима архитектонске структуре налазе се пригодне мозаичне композиције с мотивима из Народноослободилачке борбе. Аутори костурнице су инжењер архитектуре Саво Суботин, академски вајар Љубомир Деновић и академски сликар Петар Мазев. До костурнице води дуг низ бетонских степеница. Уже подручје око здања хортикултурно је уређено, што све заједно чини посебан предео природе од меморијалног значења за период Македоније у НОБ-у. Галерија Референце Спољашње везе Spomenik Database - Veles Spomenik Kosturnica (енглески језик)
Prilep railway station

Prilep railway station (Железничка Станица Прилеп) is the railway station of Prilep in Pelagonia, North Macedonia. History The station opened in 1891, in what was then the Ottoman Empire at the completion of the first section of the Société du Chemin de Fer ottoman Salonique-Monastir, a branchline of the Chemins de fer Orientaux from Thessaloniki to Bitola. During this period North Macedonia and the southern Balkans were still under Ottoman rule and Bitola was known as Monastir. Later, the line to Prilep and Veles was built. Bitola was annexed by Serbia on 18 October 1912 during the First Balkan War. On 17 October 1925 The Yugoslavian government purchased the Yugoslav sections of the former Salonica Monastir railway and the railway became part of the Yugoslav Railways, with the remaining section south of Bitola seeded to the Hellenic State Railways. The line to Thessaloniki was closed to traffic in 1984. In 2017 the station was upgraded, the roof was replaced, and new thermal insulation installed, as well as with ramps and a newly refurbished booking hall. Services The station is currently located on Branch D section of the Pan-European corridor X. The station is served by trains to/from Skopje. There are no services to Thessaloniki. Future In 2015 plans were announced to reconnected the neglected Macedonian section of the line. By 2019 plans are in place to reconnect the disused sections of the line and recommence through services to Greece. However, no trains are running on the upgraded track. Gallery References
Свети Атанасий (Витолище)

„Свети Атанасий“ (на македонска литературна норма: „Свети Атанасиј“) е православна църква край прилепското село Витолище, югозападната част на Северна Македония. Тя е главната селска църква на Витолище. Част е от Преспанско-Пелагонийската епархия на Македонската православна църква – Охридска архиепископия. География Намира се в самия център на селото. История и обичаи Църквата е построена по време на управлението на Стефан Душан. Оригиналните покриви и кубето ѝ са разрушени. Специфично събитие, свързано с църквата, е честването на православния празник Богоявление. Именно на този ден селяните се събират в центъра на селото, където се намира църквата. Всеки взема по една икона и три пъти обикаля двора на църквата с молитви. След това всички заедно отиват на река Краващина, където се хвърля кръстът. След като най-големият късметлия хване кръста, той обикаля селото и хората го даряват с мед, сирене, ракия и сладкиши. Във водата, където е хвърлен кръстът, иконите се измиват и се връщат в църквата. На същия ден се избира новият кум за годината, а след това се избират 10 души, наречени „шкуртари“. Посещава се домът на всеки един от тях, докато се стигне до последния, където се сервира вечерята. Галерия Бележки
Црква Светог Атанасија Прилепског

Св. Атанасије Прилепски, црква у Р. Македонији код Прилепа, у битољској области. Црква је подигнута, за вријеме цара Душана. Срушени су јој кровови и кубета. Литература Др. В. Петковић, Стари српски споменици у Јужној Србији 1924, стр. 27.
Саат кула (Скопие)

Саат кулата (на македонска литературна норма: Саат-кула) е шестетажна часовникова кула в столицата на Северна Македония Скопие, разположена северно от Султан Мурад джамия. Изградена е в периода между 1566 и 1573 година. Механизмът на часовника е донесен от часовниковата кула в Сигет, Унгария, след завземането му от османците. Кулата е изградена на основите на по-ранна средновековна отбранителна кула. Първоначално е дървена, а по-късно е изградена от тухли. Основата ѝ е квадратна със страни по 5,5 m. Кулата е отбелязвана от много пътешественици, посещавали Скопие. Хаджи Калфа отбелязва, че кулата е най-голяма от всички кули на християните и обяснява, че тя отброява часовете през деня и през нощта и че звънът ѝ се чува „на два часа далечина“. Френският пътешественик Филип дьо Френ Кане в 1573 година пише, че в Скопие има обществен часовник, който се чува в целия град, и който отчита часовете по френски, и че в цяла Турция няма друга такава кула. Кулата претърпява големи щети в пожара от 1689 година. Днешният вид е от времето на Хавзи паша. В 1902 - 1903 година нов покрив, направен от цигли, донесени от Солун, заменя стария дървен покрив. Също така механизмът е заменен с нов, този път донесен от Швейцария. Кулата пострадва и в земетресението от 1963 година. По-късно е възстановена, но без механизъм. Бележки
Uhrturm von Skopje

Der Uhrturm von Skopje (mazedonisch Саат-кула, türkisch Saat Kulesi, albanisch Kulla e Sahatit) ist ein sechsstöckiger Uhrturm in der nordmazedonischen Hauptstadt Skopje. Das zwischen 1566 und 1573 errichtete Bauwerk befindet sich im Stadtzentrum in unmittelbarer Nähe der Sultan-Murad-Moschee und der Ishak-Bey-Türbe. Das Uhrwerk stammt aus dem ungarischen Szeged. Nach der Eroberung derselbigen Stadt durch die Osmanen wurde es nach Skopje gebracht. Der Turm wurde auf den Fundamenten eines frühen mittelalterlichen Wehrturmes erbaut. Ursprünglich war der Uhrturm ein Holzbau, der später durch einen Ziegelbau ersetzt wurde. Der Uhrturm von Skopje findet sich in den Berichten vieler Reisender, darunter Hadschi Kalfa und Evliya Çelebi. Der Turm wurde bei einem Brand im Jahr 1689 stark beschädigt. In den Jahren 1902 und 1903 wurde das hölzerne Dach des Turms durch Dachziegel aus Thessaloniki ersetzt, auch das Uhrwerk wurde durch ein neueres, aus der Schweiz stammendes, ersetzt. Beim starken Erdbeben von 1963 wurde der Uhrturm erneut schwer beschädigt. Er wurde später restauriert, jedoch ohne das Uhrwerk. Fotogalerie Weblinks Der Uhrturm von Skopje (mazedonisch)
Tour de l'horloge de Skopje

La tour de l'horloge de Skopje (en macédonien Саат-кула во Скопје) est un monument emblématique de Skopje, capitale de la Macédoine du Nord. Elle se trouve dans l'enceinte de la mosquée du Sultan Murat, en bordure du vieux bazar. Cette tour est typique de l'architecture civile ottomane et d'autres constructions similaires existent encore en Macédoine du Nord, notamment à Bitola, Prilep et Gostivar. Historique La colline sur laquelle se trouve la tour était occupée au Moyen Âge par un monastère dédié à Saint-Georges. Après la conquête ottomane, le monastère fut détruit et remplacé par la mosquée du Sultan Murat. La tour de l'horloge fut construite entre 1566 et 1573 sur les fondations d'une autre tour qui faisait partie du monastère. Le mécanisme de l'horloge fut importé de Szeged, en Hongrie. Le monument est endommagé par le grand incendie de Skopje en 1689 mais il est restauré par la suite. En 1904, la tour obtient son aspect actuel lorsqu'elle est prolongée par une structure en briques. Elle est à nouveau abîmée en 1963, lors du tremblement de terre, et son mécanisme disparaît. Il faut ensuite attendre 2008 et un don turc pour que la tour retrouve une horloge, de manufacture suisse. Cette dernière horloge est toutefois détruite par la foudre l'année suivante. Description La tour de l'horloge est faite de trois parties : un socle carré construit sur de la roche, un centre octogonal et enfin un sommet en briques, coiffé d'une terrasse et où se trouvent les cloches. La terrasse est accessible par un escalier en bois de 150 marches. La tour est menacée par les nombreux immeubles qui sont construits autour et qui masquent sa visibilité, malgré des contraintes architecturales de plus en plus strictes. Elle est ainsi presque invisible depuis le Bit Bazar, le grand marché qui se tient au nord du vieux bazar. Notes et références Voir aussi Articles connexes Mosquée du Sultan Murat Vieux bazar de Skopje Portail de Skopje Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de l’horlogerie
Torre dell'Orologio (Skopje)

La torre dell'orologio (in macedone Саат-кула во Скопје?) è un monumento di Skopje, capitale della Macedonia del Nord. Si trova all'interno del quartiere del vecchio bazar, accanto alla moschea Sultano Murad. Altre importanti torri dell'orologio si trovano nelle città macedoni di Bitola, Gostivar e Prilep. Storia e descrizione L'area sulla quale sorge la torre ospitava il monastero di San Giorgio, andato distrutto nel corso della conquista ottomana di Skopje nel 1392. Essa venne costruita tra il 1566 ed il 1573 e l'orologio importato dalla città ungherese di Seghedino. Venne danneggiata dal sisma del 1683, mentre nel 1904 venne ulteriormente elevata con la costruzione della parte superiore in mattoni. Nel corso del terremoto del 1963 la torre venne seriamente danneggiata e il meccanismo dell'orologio scomparve. Nel 2008 venne apposto un nuovo orologio di fabbricazione svizzera andato tuttavia distrutto l'anno seguente a causa di un fulmine. La torre si compone di tre differenti parti: quella inferiore in pietra, una centrale ottagonale ed infine quella superiore in mattoni coronata da una terrazza. In quest'ultima sezione della torre, coperta da una cupola a cipolla si trovano le campane. La terrazza è accessibile da una scalinata in legno composta da 150 gradini. Galleria d'immagini Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su torre dell'Orologio
Wieża zegarowa w Skopje

Wieża zegarowa w Skopje (mac. Саат-кула, Saat-kuła) – sześciokątna wieża zegarowa w Skopje, w Macedonii. Znajduje się w starej części miasta. Wieża została zbudowana w latach 1566–1572 (lub 1573), co czyni ją pierwszą tego typu konstrukcją w Imperium Osmańskim. Zbudowano ją obok meczetu Sułtana Murada. Zegar znajdujący się na wieży został sprowadzony z Szigetváru. W 1689 roku wieża została uszkodzona w pożarze. Wieżę odrestaurowano w latach 1902–1903, drewniana górna część konstrukcji została wówczas zastąpiona ceglaną, wstawiono także nowy zegar, pochodzący ze Szwajcarii. Zegar ten zniknął jednak w niewyjaśnionych okolicznościach podczas trzęsienia ziemi w 1963 roku. Kolejny zegar wstawiono w 2008 roku. Galeria Przypisy
Скопљанска сахат-кула

Скопљанска сахат-кула је шестоспратна сахат-кула, која се налази северно од Султан-Муратове џамије, у њеном дворишту. Кула је стационирана у Старој скопској чаршији, у централном делу Скопља. Грађена је у периоду од 1566. до 1572. године и у то време била је прва сахат-кула на простору Османског царства. Кула је изграђена на темељима средњовековне одбрамбене куле. Прво је била дрвена, али је касније дозидана цигла. Историја Према доказима, кула је изграђена у периоду од 1566. до 1572. године, а сат је донесен из мађарског града Сигета. Током паљења Скопља 1689. године кула је претрпела велику штету, али је ипак остала у оригиналном облику, све до 1904. године, када је према наређењу Хафиз-паше преуређена. Током земљотреса у Скопљу 1963. године, кула је доста оштећена, као и сат, а касније је обновљена. Нови часовници су додати 26. маја 2008. године у оквиру пројекта општине Чаир за њену реконструкцију. Архитектура О изгледу и сврси куле писао је велики број познатих путописаца. Тако је француски путописац Филип Дифрен-Кане забележио: „У Скопљу постоји сат који се чује у целом граду, а сат откуцава на француски начин“ Према Мустафи хаџи-Калфу, овај торањ био је највећи међу свим торњевима хришћана, а сат је радио константно, при чему се звоно чуло на два сата. На основу записа Мустафе хаџи-Калфе и Елвије Челебије претпоставља се да је конструкција торња у оригиналном облику била шестоугаона основа, а да је горњи део био изграђен од дрвене конструције. Након обнове 1904. године замењена је дрвена конструкција, са циглом, након чега је зграда потпуно опљачкана. До врха куле води 105 степеника. Галерија Референце Литература Димовска - Чоловиќ, Мирјана (2008). Саат кулите во Република Македонија (PDF) (на језику: македонски). Скопје: Национален конзерваторски центар-скопје; Едиција Културно-историско наследство на Република Македонија. стр. 114. ISBN 978-9989-131-08-0. С. Стојменов, И. Чоловић: „Поглед врз Старата скопска чаршија“, Делфина 3, Скопје, 2003. Лидија Кумбараџи-Богојевић: „Османлиски споменици во Скопје“, Скопје, 1998 Спољашње везе Сахат кула на сајту Старе скопске чаршије
FON-Universität

Die private Universität FON wurde 2003 als die erste private Institution für akademische Bildung in Nordmazedonien gegründet. Der Hauptcampus befindet sich in der Hauptstadt der Republik Nordmazedonien – Skopje und umfasst eine Fläche von 30.000 m². Daneben hat FON auch Bildungseinrichtungen in Struga, Ohrid, Strumica und Gostivar. Die Universität FON verfügt über acht Fakultäten: Rechtswissenschaftliche Fakultät Fakultät für Politikwissenschaft, Diplomatie und Journalismus Fakultät für angewandte Fremdsprachen Fakultät für Wirtschaft Fakultät für Informatik Fakultät für Detektive und Sicherheit Fakultät für Sport und Sportmanagement Fakultät für Design und Multimedia Das Studium an den Fakultäten erfolgt in Übereinstimmung mit der Bologna-Erklärung und ECTS. Es gibt Bachelor- und Postgraduiertenstudium und das Doktoratsstudium befindet sich im Prozess der Akkreditierung (2010). Die Universität ist dreisprachig, Vorlesungen und Seminare erfolgen in mazedonischer, englischer und albanischer Sprache. Im akademischen Jahr 2010/2011 wurden die Lehrstühle für spanische und türkische Sprachen besetzt. Die Universität FON arbeitet mit der Universität Skopje und Universitäten der Türkei u. a. der Trakya-Universität zusammen. Die Universität FON ist Mitbegründer der ACEU - Alliance of Central Eastern Europe University. Seit dem akademischen Jahr 2010–2011 kann an der Universität FON und dem Europäischen Institut für Höhere Internationale Studien (IEHEI) im zweiten Zyklus des Studiums ein Doppeldiplom im Bereich der europäischen Integration und internationalen Beziehungen erworben werden. Das Studium sieht Studienaufenthalte in den Niederlassungen des Europäischen Instituts in Nizza, Rom, Berlin und Istanbul vor. Die Universität ist Mitglied im Netzwerk der Balkan-Universitäten. Weblinks FON University Internetpräsenz (englisch) Einzelnachweise
FON University

The American University of Europe-FON, or AUE-FON University is a private university with headquarters in Skopje, North Macedonia. Established in 2003, it is one of the first private universities in North Macedonia. The University received accreditation after the 2002 changes to the Higher Education Law, which liberalized the establishment of higher education institutions. In 2020, the university changed its name from FON University to American University of Europe - FON (AEU-FON). History The University is an autonomous, private, non-profit, scientific, and higher education institution, established in the year of 2003 as a Faculty of Social Sciences. The founder of the first private university in the country is Mr. Fijat Canoski, MA. In 2007, with the introduction of new academic areas, the institution became the First Private University-FON. As a result of the significant growth in its development and the great interest for education, apart from Skopje, AUE - FON opens three dispensary departments in Strumica, Gostivar and Struga. Still functioning to this day is the dispensary department in Struga. Following the world trends in higher education in order to adapt to the interest, needs and requirements of students, in 2020 the university rebranded and renamed itself into the American University of Europe - FON. Faculties The University has 5 faculties: Faculty of Law and Political Science Faculty of Economics Faculty for Detectives and Security Faculty of Information and Communication Technology Faculty of Design and Multimedia Notable alumni Pavle Sazdov, Macedonian former politician Dragan Pavlović Latas, Macedonian journalist See also Balkan Universities Network List of universities in North Macedonia Skopje References
Université FON

L'université FON (macédonien : ФОН Универзитет) est la plus vieille université privée de la Macédoine du Nord. Son siège se trouve à Skopje et elle a été fondée en 2003, après l'entrée en vigueur d'une loi autorisant les établissements d'enseignement privés. Ses deux campus, situés à Skopje et Strouga, accueillent plus de 5 300 étudiants et 250 enseignants. L'université FON est la première institution d'enseignement de Macédoine à avoir adopté le processus de Bologne et le système européen de transfert et d'accumulation de crédits. Historique Départements et facultés L'université compte 8 facultés : Faculté de droit Faculté de sciences politiques, de diplomatie et de journalisme Faculté de langues étrangères appliquées Faculté d'investigation et de sécurité Faculté d'économie Faculté d'information et de technologies de communication Faculté de sport Faculté de design et de multimedia Voir aussi Article connexe Skopje Liens externes Site officiel Portail de Skopje Portail des universités Portail de la Macédoine du Nord
Университет ФОН

Университет ФОН (макед. ФОН Универзитет) — частный университет, главный корпус которого находится в Скопье, Северная Македония. Это второй частный университет, созданный в Северной Македонии после либерализации закона о высшем образовании в 2002 году. После его создания большое количество профессоров из Университета Святых Кирилла и Мефодия в Скопье перешли работать в этот университет и внесли важный вклад в создание лучшей системы образования в Республике Македония. Сегодня у университета 10 факультетов с 170 преподавателями и 90 человек технического персонала. Университет является первым высшим учебным заведением в Северной Македонии, которое полностью выполнило Болонские требования и Европейскую систему перевода и накопления баллов. Университет имеет четыре кампуса в Скопье, Струге, Струмица и Гостиваре на площади более 90 000 квадратных метров. По состоянию на 2018-19 учебный год в университете обучается 863 студента. Факультеты В университете 9 факультетов: Факультет права Факультет политологии, дипломатии и журналистики Факультет прикладных иностранных языков Факультет детективов и безопасности Факультет экономики Факультет информационных и коммуникационных технологий Факультет спорта и спортивного менеджмента Факультет дизайна и мультимедиа Факультет архитектуры Студенческая жизнь В университете есть активный студенческий состав, который создает разные дополнительные мероприятия для студентов, организует проекты, находят стажировки для студентов, оценивает их учёбу и дает предложения по их продвижению в карьерной лестнице. Студенческая ассоциация издает журнал, в котором участвуют все студенты, имеющие опыт журналистики, и занимается вопросами, которые волнуют и интересуют студентов. Студенческая ассоциация также активно сотрудничает с Центром развития и карьеры. См. также Скопье Примечания Ссылки fon.edu.mk — официальный сайт Университет ФОН
Международно летище Скопие

Международно летище Скопие (на македонска литературна норма: Меѓународен аеродром Скопје), познато също като Летище Скопие (Аеродром Скопје) или Летище Петровец (Аеродром Петровец), а в периода от декември 2006 до февруари 2018 г. и като Летище „Александър Велики“, е най-голямото летище в Северна Македония. Разположено е в община Ибрахимово (Петровец), на 20 километра югоизточно от центъра на столицата Скопие. Стопанисва се от турската компания TAV Airports холдинг. Летището е възел за компанията „Уиз Еър“. Кодовете на летището са SKP (на IATA) и LWSK (на ICAO), Бележки
Letiště Skopje

Mezinárodní letiště Skopje (IATA: SKP, ICAO: LWSK), (makedonsky : Аеродром Скопје) je mezinárodní veřejné civilní letiště v obci Petrovec nedaleko severomakedonské metropole Skopje. Je to centrální letiště makedonských aerolinií MAT Macedonian Airlines a zároveň nejrušnější letiště v zemi. V roce 2008 letištěm prošlo celkem 652 815 cestujících, což představuje nárůst o 4,1% oproti předchozímu roku. Do roku 2018 neslo název podle Alexandra Velikého. Od února téhož roku byl tento název v souvislosti s politickými změnami ve vzájemných vztazích se sousedním Řeckem změněn. Vybavení a vzhled Letiště ve Skopji má jeden terminál s mnoha obchody, velké parkoviště a hangáry pro velká i menší letadla. Po letišti v Bukurešti, Sofii, Lublani a Podgorici je pátým nejrušnějším letištěm na Balkáně. Jedna vzletová a přistávací dráha je situovaná od severu na jih, má asfaltový povrch a je dlouhá 2 450 m. Je naplánována rekonstrukce letiště, jejímž hlavním cílem je vybudování dalšího terminálu, zmodernizování kontrolní věže a prodloužení dráhy. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Letiště Skopje na Wikimedia Commons (anglicky) Oficiální stránky