NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Македонска академия на науките и изкуствата

Македонската академия на науките и изкуствата (на македонска литературна норма: Македонска академија на науките и уметностите – МАНУ) е научна организация в Република Северна Македония, създадена на 23 февруари 1967 година. Членове Членовете на академията се избират на всеки 3 години от Централното събрание на Академията. От създаването си академията има 154 членове. Академията има и 3 почетни членове – Коле Чашуле, Йосип Броз Тито и Едвард Кардел. Научни центрове Към Македонската академия на науките и изкуствата има 5 научни центъра: Център за генетично инженерство и биотехнологии Център за енергетика, информатика и материали Център за ареална лингвистика Център за лексикографски изследвания Център за стратегически изследвания Председатели Блаже Конески (1967 – 1975) Михайло Апостолски (1976 – 1983) Йордан Попйорданов (1984 – 1991) Ксенте Богоев (1992 – 1999) Георги Евремов (2000 – юни 2001) Матея Матевски (юли 2001 – 2003) Цветан Грозданов (2004 – 2007) Георги Старделов (2008 – 2011) Владо Камбовски (2012 – 2015) Таки Фити (2016 – 2019) Любчо Коцарев (2020 –) Международно сътрудничество МАНИ е член на CEN (Мрежата на академиите от Централна и Източна Европа) и SEEA (Академии от Югоизточна Европа). Бележки
Makedonská akademie věd a umění

Makedonská akademie věd a umění (makedonsky: Македонска академија на науките и уметностите; Makedonska akademija na naukite i umetnostite) je hlavní učená společnost v Severní Makedonii, jež sídlí v hlavním městě Skopje. Byla založena shromážděním Socialistické republiky Makedonie 23. února 1967 jako nejvyšší vědecká a umělecká instituce v zemi. Sídlo, které pro ní bylo roku 1976 zbudováno, a v němž působí akademie dosud, tzv. budova MANU, je považováno za výjimečné dílo jugoslávského brutalismu. Jeho architektem byl Boris Čipan. V roce 2009 vydala akademie kontroverzní Makedonskou encyklopedii. Zpracování některých hesel v ní vyvolalo kritiku v sousedních zemích, zejména v Řecku, Bulharsku, Kosovu a Albánii. Nakonec byla stažena z knihoven, aby nekomplikovala makedonské snahy o integraci do evropských struktur. V únoru 2021 členové akademie odmítli respektovat Prespanskou dohodu, jíž označili za ponižující, a nezměnili název instituce tak, aby obsahoval nový oficiální název státu "Severní Makedonie". Argumentovali tím, že akademie není státní, ale nezávislou institucí. Reference
Mazedonische Akademie der Wissenschaften und Künste

Die Mazedonische Akademie der Wissenschaften und Künste (mazedonisch Македонска Академија на Науките и Уметностите Makedonska Akademija na Naukite i Umetnostite, kurz MANU; albanisch Akademia Maqedonase e Shkencave dhe Arteve) ist die bedeutendste wissenschaftliche und künstlerische Institution Nordmazedoniens. Sie ist eine Akademie der Wissenschaften und wurde am 22. Februar 1967 gegründet. Der Sitz befindet sich in Skopje. Präsident ist Ljupco Kocarev. Weblinks Offizielle Website Einzelnachweise
Macedonian Academy of Sciences and Arts

The Macedonian Academy of Sciences and Arts (Macedonian: Македонска академија на науките и уметностите, МАНУ, romanized: Makedonska akademija na naukite i umetnostite, MANU) is an academic institution in North Macedonia. History The Academy of Sciences and Arts was established by the Socialist Republic of Macedonia's assembly on 23 February 1967 as the highest scientific, scholarly and artistic institution in the country with the aim of monitoring and stimulating the sciences and arts. The Academy's objectives are to survey the cultural heritage and natural resources, to assist in the planning of a national policy regarding the sciences and arts, to stimulate, co-ordinate, organize and conduct scientific and scholarly research and to promote artistic achievement, especially where particularly relevant to North Macedonia. In 2009, MANU published the Macedonian Encyclopedia, a scientific encyclopedia of North Macedonia. The issuance of the encyclopedia caused a serious protest due to its content, and its authors have been subjected to severe criticism. Such reactions arose in the neighboring Greece, Bulgaria, Kosovo and Albania. It was urgently withdrawn. The reason behind this was political pressure from US and UK diplomats. In February 2021 the members of the MANU requested that the recent Law proposal for the inclusion of the phrase “North Macedonia” as part of the institution’s name has to be withdrawn. Though, the Macedonian Parliament has agreed. Harsh criticism of the bilateral agreements signed with Bulgaria and Greece there has indicated that this national institution isn't under the direct influence of the government. The head of MANU Ljupčo Kocarev has called the Prespa Agreement a factor of regional destabilization and the agreement with Bulgaria “demeaning” to the ethnic Macedonians. The majority of academicians and the presidency of the Academy could not accept the change of the name of MANU (abv. for "Macedonian Academy of Sciences and Arts") into embarrassing or shameful "ANUSM" (abv. for "Akademija na Naukite i Umetnostite na Severna Makedonija" (in Macedonian language)), so their decision was not to abide with the provisions of the Prespa Agreement and hence the presidency of the Academy rejected directive of the Government to comply with the treaty. Gallery See also Macedonian Encyclopedia - published by the academy References External links Official website
Académie macédonienne des sciences et des arts

L'Académie macédonienne des sciences et des arts (en macédonien : Македонска академија на науките и уметностите, abrégé en МАНУ, soit MANU) est une des plus grandes institutions de la Macédoine du Nord. Elle a été fondée en février 1967. Sa mission est de réguler et stimuler les arts et les sciences en Macédoine du Nord. Elle compte six départements, spécialisés en linguistique et sciences littéraires, en sciences sociales, en sciences médicales, en sciences naturelles, mathématiques et biotechniques, en sciences techniques et en arts. L'académie est membre du Conseil international pour la science. Ce n'est pas l'académie qui régule la langue macédonienne, mais l'Institut Krste Misirkov, qui fait partie de l'Université Saints-Cyrille-et-Méthode de Skopje. Membres actuels (2012) Département de linguistique et des sciences littéraires Membres étrangers Département des sciences sociales Membres étrangers Département des sciences médicales Membres étrangers Département des sciences naturelles, mathématiques et biotechniques Membres étrangers Département des sciences techniques Membres étrangers Département des arts Membres étrangers Membres d'honneur Liste des dirigeants Notes et références Voir aussi Articles connexes Culture de la Macédoine du Nord Skopje Liens externes Site officiel Ressource relative aux beaux-arts : Union List of Artist Names Ressource relative à la recherche : Horizon 2020 Portail de la culture Portail des sciences Portail de la Macédoine du Nord Portail de Skopje
Makedonska akademija znanosti i umjetnosti

Makedonska akademija znanosti i umjetnosti (mak. Македонска академија на науките и уметностите (МАНУ), Makedonska akademija na naukite i umetnostite (MANU)) je najviša znanstvena institucija u Sjevernoj Makedoniji. Osnovana je 1967., kad je izabrano i prvih 14 članova. Na čelu akademije nalazi se predsjedništvo koje se sastoji od predsjednika, tajnika, te tajnika pojedinih odjela, a sastoji se od odjela za društvene znanosti, prirodoslovno-matematičke znanosti i odjela za umjetnost. Uz odjele djeluju odbori i komisije kao tijela koja rješavaju specifične probleme vezane za rad akademije. U sastavu akademije nalaze se biblioteke i arhiv. Glavna publikacija je Letopis, a pojedini odjeli izdaju časopis pod zajedničkim imenom Prilozi, te monografije i studije. Članovi akademije mogu biti redovni, izvandredni i počasni. Poveznice HAZU SANU
Accademia Macedone delle Scienze e delle Arti

L'Accademia macedone delle scienze e delle arti (in macedone: Македонска Академија на Науките и Уметностите, МАНУ) è un'istituzione accademica della Macedonia del Nord. Storia L'Accademia è stata istituita dall'assemblea della Repubblica Socialista di Macedonia il 23 febbraio 1967 come istituzione scientifica, accademica e artistica con l'obiettivo di monitorare e stimolare le scienze e le arti del paese. Le attività dell'Accademia sono volte ad censire il patrimonio culturale e ad assistere nella pianificazione di una politica nazionale riguardante le scienze e le arti, condurre ricerche scientifiche, promuovere le realizzazioni artistiche, oltre che a sviluppare cooperazioni in ambito internazionale. Struttura L'organo principale dell'Accademia è l'Assemblea, composta da tutti i membri, che ha il compito di approvare gli indirizzi e le decisioni riguardanti l'organizzazione e le attività generali dell'Accademia come lo statuto, il piano finanziario, l'istituzione dei dipartimenti e dei nuclei scientifici, accademici e artistici. L'Assemblea elegge anche il Presidente, il Vicepresidente e il Segretario dell'Accademia nonché alcuni membri della Presidenza. Inoltre, elegge anche membri stranieri e onorari dell'Accademia. L'elezione avviene ogni tre anni con voto a maggioranza dei membri effettivi dell'Accademia a scrutinio segreto. I membri sono indipendenti nelle attività di ricerca e sono eletti a vita. La struttura organizzativa dell'Accademia comprende la Presidenza, Consiglio direttivo, sei dipartimenti, otto centri di ricerca, due unità tecniche (Archivio e Biblioteca) e Segreteria. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Accademia Macedone delle Scienze e delle Arti Collegamenti esterni Sito ufficiale, su manu.edu.mk. Opere di Accademia Macedone delle Scienze e delle Arti, su MLOL, Horizons Unlimited. Accademia Macedone delle Scienze e delle Arti, su archINFORM.
Macedońska Akademia Nauk i Sztuk

Macedońska Akademia Nauki i Sztuk ((mac.) Македонска Академија на Науките и Уметностите, MANU) – państwowa instytucja naukowa. Akademia została założona na podstawie decyzji zgromadzenia Socjalistycznej Republiki Macedonii uchwalonej 23 lutego 1967 roku. W skład komitetu założycielskiego weszli: Prof. Anton Babić Dr Milan Bartoš Dr Ksente Bogojew Dr Miroslaw Karšulin Prof. Błaże Koneski Dr Bratko Kreft Dr Haralampie Polenaković 9 października 1967 odbył się pierwszy zjazd Akademii, dokonano na nim wyboru prezydium, pierwszym prezesem został Błaże Koneski. W 2007 odznaczona Orderem Republiki Macedonii. Prezesi MANU Błaże Koneski (1967–75) Mihailo Apostolski (1976–83) Jordan Pop-Jordanow (1984–91) Ksente Bogojew (1992–99) Georgi Efremow (2000–czerwiec 2001) Mateja Matewski (lipiec 2001–2003) Cwetan Grozdanow (2004–2007) Georgi Stardełow (2008–2011) Włado Kambowski (2012–2015) Taki Fiti (od 2016) Przypisy Bibliografia Historia na stronie MANU (mac.)
Македонская академия наук и искусств

Македонская академия наук и искусств (макед. Македонска академија на науките и уметностите, сокращенно МАНУ) — ведущая научная организация Северной Македонии, которая была создана 23 февраля 1967 года Блаже Конеским. Академики Новые члены МАНУ избираются раз в 3 года общим собранием Академии. С момента создания в МАНУ состояло 154 члена, из которых сегодня 31 имеют статус действительных членов (академиков), 5 — членов-корреспондентов, а 60 членов вне рабочего персонала. Старейший академик МАНУ — Йордан Попйорданов (1925), а самый молодой — Марйан Маркович (1967). Почётные члены Андреевски, Петре Мито Коле Чашуле Йосип Броз Тито Эдвард Кардель Борис Евгеньевич Патон Отделения В рамках МАНУ функционируют пять отделений: Отделение лингвистики и литературоведения Отделение общественных наук Отделение технических наук Отделение естественно-математических и биотехнических наук Отделение медицинских наук Отделение искусств Научные центры МАНУ включает 5 научных центров: Исследовательский центр генетической инженерии и биотехнологий „Георги Д. Ефремов“ Исследовательский центр энергетики и устойчивого развития Исследовательский центр ареальной лингвистики „Божидар Видоески“ Лексикографический центр Центр стратегических исследований „Ксенте Богоев“ Исследовательский центр культурного наследия „Цветан Грозданов“ Исследовательский центр компьютерных наук и информационных технологий Исследовательский центр окружающей среды и материалов Председатели Блаже Конески (1967—1975) Михайло Апостолски (1976—1983) Йордан Попйорданов (1984—1991) Ксенте Богоев (1992—1999) Георги Ефремов (2000—2001) Матея Матевский (2001—2004) Цветан Грозданов (2004—2008) Георги Старделов (2008—2012) Владо Камбовски (2012—2016) Таки Фити (2016—2020) Люпчо Коцарев (2020—) Международное сотрудничество МАНУ — член CEN (Ассоциация академий Центральной и Восточной Европы) и SEEA (Академии Юго-Восточной Европы). Публикации МАНУ издала около 1 690 научных трудов в разных областях наук и искусств. Источники Ссылки Официальная страница МАНУ
Makedonska akademija znanosti in umetnosti

Makedonska akademija znanosti in umetnosti (makedonsko: Македонска академија на науките и уметностите, s kratico MANU), je najvišja znanstvena, šolska in umetnostna inštitucija v Severni Makedoniji. Ustanovljena je 22. februarja 1967 v Skopju, s ciljem opazovanja in spodbujanja znanosti in umetnosti. Cilji akademije so ohranjanje proučevanje in zbiranje kulturne dediščine in naravnih bogatstev, ki so povezani z Republiko Makedonijo. Zunanje povezave Uradno spletno mesto
Македонска академија наука и уметности

Македонска академија наука и уметности (МАНУ; мак. Македонската академија на науките и уметностите, МАНУ), основана је 23. фебруара 1967. године. Њен први председник био је Блаже Конески.Садашњи председник је Љупчо Коцарев. Чланови МАНУ бирају се сваке три године. Од свог оснивања до данас, МАНУ је имала укупно 154 члана. Од тренутна 74 члана, 41 је редовни члан, а 33 имају статус чланова (спољних) ван радног састава. МАНУ засад има четири почасна члана, а то су Коле Чашуле, Јосип Броз Тито, Едвард Кардељ и Борис Евгенович Патон. Научни центри Македонска академија има и пет научних центара: Центар за генетско инжењерство и биотехнологију Центар за енергетику, информатику и материјале Центар за подручну лингвистику Центар за лексикографска истраживања Центар за стратешка истраживања Научни одели Унутар МАНУ функционише пет одела: Одел за лингвистичке и литературне науке Одел за социјалне науке Одел за математичке и технолошке науке Одел за биолошке и медицинске науке Одел за уметност Председници МАНУ Блаже Конески (1967—1975) Михајло Апостолски (1976—1983) Јордан Поп Јорданов (1984—1991) Ксенте Богоев (1992—1999) Ђорђи Евремов (2000 — јун 2001) Матеја Матевски (јул 2001 — 2004) Цветан Грозданов (јануар 2004 — 2008) Георги Старделов, (2008–2011) Владо Камбовски, (2011–2015) Таки Фити, (2016–2019) Љупчо Коцарев, (2020–2023) Живко Попов, (2023–) Међународна сарадња МАНУ је члан CEN (Мрежа академија централне и источне Европе) и SEEA (Академије југоисточне Европе). Публикације МАНУ је до сада објавила око 1.690 научних радова са свих поља наука и уметности. Референце Спољашње везе Званична страница МАНУ
Македонська академія наук і мистецтв

Македонська академія наук і мистецтв (мак. Македонска академија на науките и уметностите, скорочено МАНМ) — провідна наукова організація Північної Македонії, яка була створена 23 лютого 1967 року Блаже Конеським. Академіки Члени МАНМ обираються на 3 роки Центральним зібранням Академії. З моменту створення МАНМ включало 154 членів, із яких сьогодні 41 має статус дійсних членів (академіків), а 33 запрошених членів (член-кореспондентів). Найстарший академік у МАНМ — Петр Ілієвські (1920), а наймолодший — Катіца Кюлавкова (1951). Почесні члени Коле Чашуле Йосип Броз Тіто Едвард Кардель Борис Євгенович Патон Відділення У рамках МАНМ функціонує п'ять відділень: Відділення лінгвістики і літературознавства Відділення суспільних наук Відділення математичних і технічних наук Відділення біологічних і медичних наук Відділення мистецтв Наукові центри МАНМ включає 5 наукових центрів: Центр генетичної інженерії та біотехнології Центр енергетики, іформатики і матеріалов Центр ареальної лінгвістики Центр лексикографіческих досліджень Центр стратегічних досліджень Голови Блаже Конеський (1967—1975) Михайло Апостольські (1976—1983) Йордан Попйорданов (1984—1991) Ксенте Богоєв (1992—1999) Георгі Євремов (2000—2001) Матея Матевський (2001—2004) Цветан Грозданов (2004—2008) Георгі Старделов (2008—) Міжнародна співпраця МАНМ — член CEN (Асоциація академій Центральної і Східної Європи) та SEEA (Академії Південно-Східної Європи). Публікації МАНМ видала близько 1 690 наукових праць в різних областях науки і мистецтв. Примітки Див. також Македонська енциклопедія Посилання Офіційна сторінка МАНМ. [Архівовано 2 березня 2013 у Wayback Machine.]
Университет „Гоце Делчев“ – Щип

Университет „Гоце Делчев“ – Щип (на македонска литературна норма: Универзитет „Гоце Делчев“ – Штип) е основан с решение на Събранието на Северна Македония на 27 март 2007 година, с което той става четвъртият държавен университет в страната. В състава на университета влизат 13 факултета, в които се обучават над 5000 студента и работят повече от 400 преподаватели и служители. Ректоратът и повечето от факултетските подразделения са разположени в град Щип, но някой от факултетите са в различни градове на Източна Македония: Струмица, Кочани, Кавадарци, Гевгели, Свети Никола, Виница, Пробищип, Радовиш. Образователна структура Факултети Факултети разположени в Щип: Икономически факултет Факултет по музикално изкуство Факултет по информатика Педагогически факултет Факултет по природни и технически науки Земеделски факултет Факултет по медицински науки (Факултет за медицински науки) Филологически факултет Факултети в Кочани: Правен факултет Факултети в Радовиш: Електротехнически факултет Факултети в Пробищип: Технологично-технически факултет Факултети във Виница: Машинен факултет Факултети в Гевгели: Факултет по туризъм Някой от учебните програми по земеделия, информационни технологии и икономика се провеждат в Струмица. Външни препратки ((mk)) Goce Delchev University of Štip
Università "Goce Delčev" di Štip

L'Università "Goce Delčev" di Štip (Универзитетот „Гоце Делчев“), è stata fondata il 27 marzo 2007. L'università comprende tredici facoltà ed una scuola superiore. Si trova nella parte orientale della Macedonia del Nord, nella città di Štip. Collegamenti esterni Sito ufficiale, su ugd.edu.mk.
Uniwersytet Gocego Dełczewa w Sztipie

Uniwersytet Gocego Dełczewa w Sztipie (mac. Универзитетот „Гоце Делчев“ – Штип) – północnomacedońska uczelnia publiczna. Uniwersytet został założony 27 marca 2007 decyzją Zgromadzenia Republiki Macedonii Północnej Pierwsze posiedzenie senatu uczelni miało miejsce 28 czerwca 2007. Pierwszym rektorem uczelni został wybrany prof. Sasza Mitrew. W pierwszym roku funkcjonowania uczelni, studia na niej rozpoczęło 1300 studentów. Działalność rozpoczęły wówczas następujący wydziały: Wydział Prawa Wydział Ekonomii Wydział Górnictw, Geologii i Politechniczny Wydział Rolnictwa Wydział Informatyki i Technologii Informacyjnych Wydział Muzyki Szkoła Medyczna. Kolejne jednostki organizacyjne utworzono w roku akademickim 2008/2009. Były to: Wydział Nauk Medycznych Wydział Filologii Wydział Elektrotechniki Wydział Inżynierii Mechanicznej Wydział Technologii Wydział Turystyki i Logistyki Biznesowej Władze uczelni Rektor – Błażo Bojew prorektorzy: Kirił Barbarejew Dejan Mirakowski, Przypisy
Универзитет Гоце Делчев у Штипу

Универзитет Гоце Делчев у Штипу (мак. Универзитет „Гоце Делчев“ во Штип) је државни универзитет у Штипу. Основан је 27. марта 2007. Организација Универзитет се састоји од следећих факултета: Музичка академија Ликовна академија Филмска академија Факултет за природне и техничке науке Факултет за информатику Пољопривредни факултет Машински факултет Електротехнички факултет Технолошко-технички факултет Факултет за медицинске науке Економски факултер Правни факултет Факултет за туризам и бизнис логистику Факултет за образовне науке Филолошки факултет Војна академија „Генерал Михаило Апостолоски” Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Centre d'Entrenament Petar Miloševski

El Centre d'Entrenament Petar Miloševski (macedoni: Тренинг Центар Петар Милошевски) és un complex de futbol de la ciutat de Skopje, Macedònia del Nord. És el centre d'entrenament oficial de la Federació de Futbol de Macedònia del Nord (FFM). Originalment, es deia Centre d'Entrenament FFM, però el 2014 va canviar el nom en honor a l'exporter de la selecció nacional de futbol Petar Miloševski, que va morir en un accident de cotxe a principis d'aquell any. Té una capacitat per a 2.500 espectadors, tots asseguts. Normalment és l'estadi de les seleccions nacionals de futbol juvenils de Macedònia. Referències
Petar Miloševski Training Centre

Petar Miloševski Training Centre (Macedonian: Тренинг Центар Петар Милошевски, romanized: Trening Centar Petar Miloševski) is a football multi-pitch complex in Skopje, North Macedonia. It is the official training centre of the Football Federation of North Macedonia (FFM). Originally, it was named as Training Centre FFM, but in 2014 it is renamed after the former football national team goalkeeper Petar Miloševski, who died in a car wreck earlier that year. It is usually the home ground of the Macedonian national youth football teams. The seating capacity of the centre is 2,500 people. References
Френско военно гробище (Битоля)

Френското военно гробище в Битоля е създадено след края на Първата световна война на 15 септември 1923 година, когато в него са погребани над 13 000 френски войници и офицери, убити на Македонския фронт. Останките на 6 262 души са идентифицирани, а други 7 000 са погребани в общи гробове. Гробището е разположено на 30 000 m2 и към него е построен военен музей. То е най-голямото военно гробище на територията на Северна Македония. Бележки
Cimetière militaire français de Bitola

Le cimetière militaire français de Bitola est un cimetière militaire de la Première Guerre mondiale rassemblant les sépultures de plus de 13 262 soldats de l'Armée française tués sur le Front d'Orient. Localisation La cimetière militaire français est situé au nord-est de la municipalité de Bitola, le long de la route menant à Logovardi, à environ 3 km du centre de Bitola. Contexte À la suite de l'échec de la bataille des Dardanelles, la Bulgarie entre en guerre en s'alliant aux puissances centrales en octobre 1915 et mène une offensive victorieuse en Serbie. Afin de soutenir les troupes serbes, les troupes françaises et britanniques issues du Corps expéditionnaire des Dardanelles débarquent à Salonique, au nord de la Grèce. L'aide alliée arrive cependant trop tard pour secourir les forces serbes qui doivent battre en retraite face aux forces allemandes, austro-hongroises et bulgares. Les forces françaises et britanniques avancent vers la Varda mais doivent battre en retraite après les batailles de Kosturino (en) et de Krivolak (en). Les armées alliées, battues, se retranchent à Salonique. De septembre à décembre 1916, une offensive alliée permet d'avancer et de prendre Monastir (aujourd'hui Bitola). Le front se stabilise jusqu'en septembre 1918 où la manœuvre d’Uskub sonnera la fin des combats avec la Bulgarie qui signe l'armistice de Thessalonique. Histoire Le cimetière militaire français de Bitola est inauguré le 15 septembre 1923. Tombes Le cimetière comprend 6262 tombes individuelles, ainsi que deux ossuaires contenant entre 7 000 et 10 000 soldats français. Annexes Références Liens internes Cimetière militaire français à l'étranger Liens externes Cimetière militaire de Bitola sur le site de l'Ambassade de France à Skopje. Portail de la Macédoine du Nord Portail de l’Armée française Portail de la Première Guerre mondiale
Кадин Ана джамия

Кадин Ана джамия (на македонска литературна норма: Кадин Ана џамија) е действащ мюсюлмански храм в град Щип, в източната част на Република Македония. Кадин Ана джамия е основният храм на мюсюлманите в Щип. Изградена е в XIX век, но няма данни за точната година. В началото на XX век е реставрирана, при което оригиналната ѝ форма и вътрешност са променени. Бележки