Baltikumi légi rendészet

A baltikumi légi rendészet (angolul Baltic Air Policing) folyamatos NATO légvédelmi riadókészültség (QRA) a balti országok légterének védelme érdekében, amely légtér az érintett balti országok csatlakozása óta a NATO integrált légvédelmi rendszerének (NATINADS) része. A műveletet a NATO készültségi erejének (NRF) tagjai látják el, az ebben való részvétel önkéntes jellegű. Koordinálásukat a NATO kombinált légi műveleti központja (CAOC) látja el ramsteini főparancsnoksággal. Történet 2004 március végén, amikor a balti államok csatlakoztak a NATO-hoz (március 29.), a Szervezet tagjai átvállalták a légi rendészeti feladatokat felettük három-négyhavi rotációban. A művelet célja az Oroszország és Fehéroroszország (mint nem NATO-tagországok) felől érkező légtérsértő repülőgépek ellenőrzése és irányítása. Honi bázisául az észak-litván város, Šiauliai közelében fekvő Zokniai/Šiauliai nemzetközi repülőtér szolgál. A művelet kezdetétől a tagországok önköltségi alapon magukra vállalták aktuális készültségi idejük teljes költségét (az alkalmazott géptípus és a kiszolgáló személyzet ellátásainak biztosítása, időszakos javítások stb.), de 2008 januárja óta költségtérítéses a művelet, tehát az érintett három ország fizet az elvégzett szolgáltatásokért. Később, a kijelölt lettországi és észtországi repterek felújításával a NATO készültségi légiereje váltásonként más-más bázisra fog települni. A légi rendészeti feladatokat 4 db – elfogóvadász feladatkörre felszerelt – készültségi vadászgép látja el, kiszolgálásukról 50–100 fő gondoskodik, amelyet a készültségi gépek légierői adnak. A légi irányítást az adott balti ország légtérfigyelő és riasztó rendszerei (CRC) látják el, a művelet ezen légvédelmi haderőnemek (szárazföldi, légi) együttműködését is fejleszti. Új repülésirányító tornyot építettek, új leszállítóradart és navigációs adókat telepítettek a reptérre, a kifutópálya első 500 m-ét leaszfaltozták, mert a rossz állapotú betonpálya növelte a hajtóművek sérülési kockázatát. Az első két készültség az eredeti – szovjet típusú – földdel fedett hangárokban települt, amik beáztak. Később a harmadik, brit készültség a magával hozott mobil, könnyűszerkezetű hangárjait a bázison hagyta és azóta ezeket használják a NATO-géppárok. A török készültség kezdetétől a rotáció alapvetően négyhavi. Az első ciklus alatt, 2004. június 2-án a belga gépek elfogtak egy légtérsértő orosz Szu–27-et. 2005-ben egy Szentpétervár–Kalinyingrád útvonalon repülő Flanker eltévedt és litván területre zuhant. Azóta az oroszok sokat javítottak a kapcsolatokon, rendszeresen tájékoztatják egymást határ menti repüléseikről, aminek köszönhetően nem kell éles riasztást elrendelni egyik félnek sem. Az Ukrajna elleni orosz agresszió, valamint a balti térségben megerősödött orosz katonai tevékenység és a megnövekedett számú orosz provokációk (pl. légtérsértések) miatt 2014-től a készültséget ellátó gépek számát négyről 16-ra emelték, és a NATO az észtországi Ämari légibázisra és a lengyelországi Malborki légibázisra is telepített gépeket. 2015. szeptember 1-jétől fél évig a Német Légierő, és első alkalommal a Magyar Légierő gépei látják el a készültséget. A négy magyar JAS 39 Gripen a Šiauliai bázison, a négy német Typhoon az Ämari légibázison fog állomásozni. Készültségi alakulatok Pilótákat ért inzultusok A 2004. tavaszi kezdést követően előfordultak kisebb erőszakos cselekmények, de mindez csak a szárazföldre szorítkozott. A zárkózott helyi lakosság egy része nem vette jó néven a külföldiek "harsány viselkedését" és több belga pilótát helybenhagytak a szórakozóhelyeken, nem megfelelő viselkedésük miatt. Jegyzetek Források Folyóirat-cikkek Az Aranysas című folyóirat cikkei (magyarul): Zord, Gábor (2007. december/). "Aranyosnégyesi MiG–21-esek". Aranysas: 32–35. : Check date values in: |year= (súgó); Cite has empty unknown parameter: |coauthors= (súgó); Unknown parameter |month= ignored (súgó); Unknown parameter |quotes= ignored (súgó)CS1 karbantartás: year (link) Az AirForces Monthly című folyóirat cikkei (angolul): Mladenov, Alexander (2009. december). "Gripen's Baltic QRA trial". AirForces Monthly. 7 (84): 40–41. : Cite has empty unknown parameter: |coauthors= (súgó); Unknown parameter |quotes= ignored (súgó) További információk A NATO légvédelméről A NATO Baltic Air Policing három éve Archiválva 2013. június 2-i dátummal a Wayback Machine-ben Estonian Ministry of Defence Baltic Air Surveillance Network (BALTNET) Kapcsolódó szócikk Magyarország és a NATO kapcsolatai