Vaduz

Vaduz (német kiejtése: ), (alemannul Vadoz) a Liechtensteini hercegség fővárosa, a nemzeti parlament (Landtag) és a liechtensteini hercegi család székhelye. Székesegyháza a római katolikus érsek székhelye. A város a Rajna partján fekszik. Bár Vaduznak nagyobb a hírneve, a vele szomszédos Schaan a hercegség legnépesebb települése. Éghajlata Történelem Vaduzban találhatunk művészeti gyűjteményeket, postamúzeumot, valamint élénk a turizmusa. A Curta nevű mechanikus számológépet itt készítette a Contina AG Mauren cég. Vaduzt 1150-ben említik először. Vélhetően a 12. században alapították Werdenberg hercegei. 1322-ben már megemlítették várát, amelyet a svájciak kifosztottak. A 14. század közepe óta van itt a székhelye a grófnak. 1719-ben a grófi város és a schellenbergi földesúr alapították meg az országot. 1723 óta itt ülésezik a Parlament (Reichstag). Címer Vaduz címere Werdenberg címeréből eredeztethető. Werdenberg-Sargan gróf címere egy ezüst lobogó három lapp ember és három karika, amelyek piros alapon szerepelnek. 1932-ben az országban elsőként vezetett be címert. 1978-ban határozták meg a címer tulajdonságait. Politika Manfred Bischof (FBP) 2019 májusa óta Vaduz polgármestere. Kultúra és látnivalók Látnivalók Vaduz vára: Vaduz jelképe a 12. században épült, és a 16. és 17. században bővítették. A kastély 1712 óta a liechtensteini hercegek birtokában van, de sokáig nem volt lakott, és egyre inkább pusztulásnak indult. Csak a 20. század elején újították fel alaposan, és 1938-ban II. Ferenc József herceg lett az első liechtensteini herceg, aki állandó lakóhelyévé alakította a kastélyt. Azóta nem látogatható. Parlament (Landtag): 2008-ban 7 éves építkezés után megnyílt a parlament épülete, azóta itt van a liechtensteini országgyűlés székhelye, a képviselők egyetlen kerek asztalnál foglalnak helyet. Több mint egymillió téglát, 600 tonna acélt és 5800 köbméter betont használtak fel a 42,2 millió svájci frankba kerülő építkezésnél. Szent Florin székesegyház: A neogótikus templom 1868 és 1873 között épült, és 1873. október 5-én szentelték fel. A plébániatemplom felavatásával Vaduzt plébániává emelték, mivel a plébánia addig az eredeti schaani plébániához tartozott. 1997-ig Liechtenstein a Churi egyházmegyéhez tartozott. 1997. december 2-án II. János Pál pápa megalapította a vaduzi érsekséget és leválasztotta a Churi Egyházmegyétől. A vaduzi főegyházmegye megalapításával egy időben a Szent Florin plébániatemplom székesegyházzá emelkedett. Rotes Haus (vagy „Vaistlihof“): Ez egy középkori lépcsős oromzatos ház Vaduzer Mitteldorfban. 1400 és 1500 között a Vaistlihoz, az akkori hadsereghez tartozott. A házat a Vaistlis örököse 1525-ben vásárolta meg a thurtali Szent János-kolostortól. Tartozk hozzá egy szőlőültetvény is. Színház Kleintheater Schlösslekeller Vaduz Operettszínpad Opernverein Vaduz Múzeum Liechtenstein Művészeti Múzeum Vaduzi bélyegmúzeum Nemzeti Múzeum Símúzeum Engländerbau kiállítóépület Gazdaság és infrastruktúra Jelentős gazdasági ágazatok a turizmus, a gyümölcs- és bortermelés. Vaduz mindenekelőtt fontos pénzügyi és telekommunikációs központ. Vaduz legfontosabb infrastrukturális intézményei, vállalatai: Liechtensteini főiskola Liechtensteini Nemzeti Könyvtár Liechtensteini országos kórház Bahnhof Schaan-Vaduz Liechtensteini Busztársaság Liechtensteini Bankok Egyesülete Radio Liechtenstein Sport FC Vaduz (futball): 2019-re 47 alkalommal nyerte el a Liechtenstein-kupát, a második legmagasabb svájci bajnokságban, a Challenge Ligában szerepel. Első idegenbeli győzelmét nemzetközi mérkőzésen az Újpest ellen aratta Rheinpark Stadion: 1998-ban épült, 7.838 férőhelyes, az FC Vaduz és a nemzeti válogatott otthona VBC Galina (röplabda) FIVB Beach Volleyball Satellite Vaduz (röplabda) Mühleholz Uszoda Minigolf egyesület Híres vaduziak Josef Gabriel Rheinberger (1839-1901) – komponista és zenepedagógus Wolfgang Haas (1948-) – Vaduz első érseke 1997 óta Jegyzetek További információk képtár www.tourismus.li www.kunstmuseum.li Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Vaduz című német Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.