Katedrála svatého Florina (Vaduz)

Katedrála svatého Florina (německy St. Florinskirche nebo Kathedrale St. Florin in Vaduz) je neogotický kostel ve Vaduzu, hlavním městě Lichtenštejnského knížectví, a zároveň ústředním kostelem římskokatolické arcidiecéze Vaduz. Původně farní kostel obdržel status katedrály v roce 1997 společně s povýšením Vaduzu na arcibiskupství. Historie Kostel byl postaven roku 1874 Friedrichem von Schmidt na místě dřívějšího středověkého kostela. Patronem kostela je Florin z Remüsu (Florinus), světec z 9. století z údolí Vinschgau. Do 2. prosince 1997 spadal lichtenštejnský děkanát pod duchovní správu švýcarské churské diecéze. Velkolepá veřejná slavnost se konala 12. prosince 1997, ve farním kostele ve Vaduzu, který byl povýšen na katedrálu. Arcidiecéze vaduzská byla zřízena římským papežem Janem Pavlem II. v apoštolské konstituci Ad satius consulendum. Knížecí hrobka při katedrále Až do konce rakousko-uherské monarchie, respektive druhé světové války, byli panovníci knížecí rodiny pohřbíváni v lichtenštejnské hrobce při kostele Narození Panny Marie ve Vranově u Brna, poblíž svých panských sídelních zámků Lednice a Valtice a v Moravském Krumlově se nacházela rodinná hrobka mladší větve rodu. Po zániku Rakousko-Uherska byla knížata z Lichtenštejna své jihomoravské zámky v Lednici a Valticích nucena opustit. Po anexi Rakouska nacistickým Německem v březnu 1938 panující kníže František Josef II. odmítnutl nacistickou ideologii a stal se prvním lichtenštejnským knížetem, který trvale přestěhoval své sídlo do Lichtenštejnska na zámek Vaduz. Tato skutečnost si vyžádala výstavbu nového rodového pohřebiště. V roce 1960 byla podle plánů lichtenštejnského architekta Hanse Rheinbergera postavena knížecí krypta v blízkosti katedrály sv. Florina s oltářem a kamenným křížem. Vstupní dveře do krypty s motivem zobrazující vzkříšení Lazara byly vytvořeny ve vysokém reliéfu z bronzu v roce 1992 italským umělcem Carmelem Pozzolem. Nad dveřmi je rovněž bronzový knížecí erb. Knížecí krypta se nachází několik metrů jižně od vaduzské katedrály sv. Florina a je přístupná veřejnosti pouze jednou ročně, na svátek Všech svatých (1. listopadu). V knížecí kryptě je zakázáno pořizovat zvukové a obrazové nahrávky. Ve vaduzské hrobce byli pohřbeni tito členové knížecího rodu Lichtenštejnů: princezna Marie Alžběta z Lichtenštejna, rozená z Leutzendorffu (23. května 1921 – 10. září 1944) – (manželka prince Konstantina Františka) kněžna Elsa z Lichtenštejna, rozená von Gutmann (8. ledna 1875 – 28. září 1947) – (manželka knížete Františka I.) princ Eduard z Lichtenštejna (2. září 1872 – 8. května 1951) princ Alois Maria z Lichtenštejna (17. června 1869 – 16. března 1955) princ Karel Alois z Lichtenštejna (16. září 1878 – 20. června 1955) princ Jan z Lichtenštejna (6. ledna 1873 – 3. září 1959) princezna Alžběta Amálie z Lichtenštejna, rozená Habsbursko-Lotrinská, arcivévodkyně rakouská (7. července 1878 – 13. března 1960) – (manželka prince Aloise Marii) arcivévodkyně Marie Annunziata Rakouská (31. července 1876 – 7. dubna 1961) – (sestra princezny Alžběty AMálie) princezna Marie Gabriela "Marizza" z Lichtenštejna, rozená hraběnka Andrássyová (7. prosince 1886 – 14. prosince 1961) – (manželka prince Jana Františka) princezna Alžběta Augusta z Lichtenštejna, rozená princezna z Urachu (23. srpna 1894 – 13. října 1962) – (manželka prince Karla Aloise) princezna Marie Terezie z Lichtenštejna (9. září 1871 – 9. dubna 1964) princezna Olga z Lichtenštejna, rozená hraběnka z Pückler-Limpurgu (11. dubna 1873 – 14. února 1966) – (manželka prince Eduarda) princ Alois z Lichtenštejna (20. prosince 1917 – 14. února 1967) princezna Tereza Marie z Lichtenštejna, rozená princezna z Oettingen-Wallersteinu (1. července 1887 – 29. března 1971) – (manželka prince Alfréda) princ Ulrich z Lichtenštejna (29. srpna 1913 – 12. října 1978) princ Jan z Lichtenštejna (18. října 1899 – 5. listopadu 1979) princ Ferdinand z Lichtenštejna (18. ledna 1901 – 6. února 1981) Hraběnka Emma z Hohenau, rozená z Gutmannsthal-Benvenuti (14. května 1926 – 31. srpna 1984) – (manželka prince Viléma Alfréda) kněžna Georgina "Gina" z Lichtenštejna, rozená hraběnka Wilczková (24. října 1921 – 18. října 1989) – (manželka knížete Františka Josefa II.) kníže František Josef II. z Lichtenštejna (16. srpna 1906 – 13. listopadu 1989) princ Václav z Lichtenštejna (19. listopadu 1962 – 28. února 1991) princ Jindřich z Lichtenštejna (21. října 1920 – 29. listopadu 1993) princ Jiří z Lichtenštejna (11. listopadu 1911 – 18. ledna 1998) princ Konstantin z Lichtenštejna (23. prosince 1911 – 28. března 2001) princ Hans Moritz z Lichtenštejna (6. března 1914 – 3. února 2004) princezna Jean z Lichtenštejna, rozená Frenchová (12. října 1917 – 28. července 2005) – (manželka prince Johannese) princ Vilém Alfréd z Lichtenštejna (29. května 1922 – 27. listopadu 2006) princ Vincenz z Lichtenštejna (30. července 1950 – 14. ledna 2008) princezna Eleonora z Lichtenštejna (28. května 1920 – 30. května 2008) princezna Klotylda z Lichtenštejna, rozená princezna z Thurn-Taxisu (30. listopadu 1922 – 1. září 2009) – (manželka prince Hanse Moritze) princ Dominik z Lichtenštejna (20. června 1950 – 20. září 2009) princezna Alienor z Lichtenštejna (29. září 2014 – 13. prosince 2015) princezna Ilona z Lichtenštejna, rozená hraběnka Esterházyová z Galanty (17. května 1921 – 2. srpna 2019) – (manželka prince Constantina) kněžna Marie Aglaé z Lichtenštejna, rozená hraběnka Kinská z Vchynic a Tetova (14. dubna 1940 – 21. srpna 2021) – (manželka prince Hanse-Adama II.) princ Konstantin z Lichtenštejna (15. března 1972 – 5. prosince 2023) – ( syn knížete Hanse-Adama II.) Reference Související články Římskokatolická církev v Lichtenštejnsku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Katedrála svatého Florina na Wikimedia Commons Pfarrei St. Florin auf der Internetpräsenz des Erzbistums Vaduz (německy) Kirche St. Florin auf der Internetpräsenz der Gemeinde Vaduz (německy)