Триполітанія

Триполіта́нія (від лат. Tripolitana; араб. طرابلس, Ṭarābulus; бербер. Ṭrables)— історичний регіон Північної Африки; північно-західна область Лівії, її колишня провінція. Найбільше місто — Триполі. Площа — близько 353 тисяч км². Населення — понад 3,6 млн осіб (2006); густота населення — 10 осіб/км². Назва Назва «Триполітанія» походить від латинського слова «Триполітана» (лат. Tripolitana). Воно є перекладом грецького «Триполіс» (грец. Τρίπολις, «Тримістя»). В античні часи греки позначали цим словом область трьох північно-африканських міст Оеи (сучасне Триполі), Сабрати і Великого Лептіса. Арабська назва регіону — «Тарабулус», переінакшена латинська назва. Опис Тут розвинена прибережна рівнина Джефара, де розташовані декілька районів зрошуваних сільськогосподарських угідь. Однак навіть ця найсприятливіша для життя і господарської діяльності частина Лівії являє собою посушливу піщану рівнину з бідною рослинністю. Південніше підіймаються вапнякові горби і гори з висотами до 760 м, місцями порослі чагарником. Тут випадає достатня кількість осадів для розвитку землеробства; маслини, інжир і ячмінь можна вирощувати без поливу. Далі на південь гори знижуються і змінюються пустельним плато Хамра, складеним червоними пісковиками. У північній його частині кочові племена займаються скотарством. На сході плато переходить в гори Ес-Сода («чорні гори»). Історія Античність 7 ст. до н. е. — заснування фінікійцями міста Оеа (сучасне Триполі) 6 ст. до н. е. — захоплена грецькими правителями Киренаїки. 5 ст. до н. е. — відвойована фінікійцями Карфагену. 146 до н.е. — 435: у складі Римської імперії; входила до Африканської провінції. Середньовіччя. Новий час 435—530: у складі вандальського Африканського королівства. 530—643: у складі Візантійської (Східноримської) імперії. 643—661: у складі Арабського халіфату. 661—750: у складі арабського Омеядського халіфату. 750—1146: у складі арабського Аббасидського халіфату. 1146—1158: у складі норманського Сицилійського королівства. 1158—1229: у складі берберського Альмохадського халіфату. 1229—1553: у складі берберського Туніського султанату. 1553–1912: у складі Османської імперії; спочатку становила Триполітанський еялет (до 1864), згодом — Триполітанський віялет. У 1711—1835 рр. керувалася османськими пашами з династії Караманлі (див. Переворот Караманлі), що фактично перетворили край на незалежну політію. Втрачена внаслідок італійсько-османської війни (1911—1912). Новітній період 1911—1918: у складі Італійського королівства; становила окрему автономну область. Втрачена внаслідок Першої Світової війни. 1918—1923: у складі арабської Триполітанської Республіки, що проголосила незалежність від Італії (формально визнана 1919 року на Паризькій мирній конференції; це було перше офіційне визнання республіканської форми правління в арабському світі). 1923—1942: у складі Італійського королівства; спочатку становила окрему колонію, Італійську Триполітанію (1927.7.26—1934.12.3), згодом приєднана до Італійської Лівії. 1947 р. Італія офіційно зреклася своїх претензій на Триполітанію. 1942—1951: у складі Великої Британії; керувалася британською військовою адміністрацією, що також контролювала Киренаїку. 1951—1969: у складі Лівійського королівства; спочатку становила окрему Триполітанську провінцію (до 1963), згодом поділена на губернії: Триполійська (Тарабулуську), Хомську, Завійську, Джабал-аль-Гарбі, Місратську. 1969—1977: у складі Лівійської Арабської Республіки. 1977—2011: у складі Лівійської Арабської Джамахірії. з 2011: у складі Лівійської Республіки. Галерея Адміністративний поділ Станом на 2007 рік землі Триполітанії у складі Лівійської Республіки були розподілені між такими муніципалітетами: Населення Триполітанія — найбільш заселений регіон Лівії. Протягом 2-ї половини ХХ ст. населення регіону становило близько 65 % від населення усієї країни. Більшість сучасних мешканців Триполітанії є нащадками берберів та арабів. Бербери компактно проживають у горах Нафуса, місті Зуара та узбережжі, а також в місті-оазі Гадамес. Джерело: Переписи населення 1964, 1973, 1995, 2006. Джерела Африка: Энциклопедический словарь. В 2 т. Т. 2. / Гл. ред. А. Г. Громыко. Ред. коллегия: М. В. Васев, А. М. Васильев, Н. И. Гаврилов и др. — М. : Сов. энциклопедия, 1987. — 671 с. (с. 468) Kenrick, Philip. Tripolitania (Libya Archaeological Guides). Silphium Press, London 2009, ISBN 1-900971-08-9 Mattingly, David. Tripolitania. Batsford, London 1995, ISBN 0-7134-5742-2. Посилання Тріполітанія // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Теза, 2006. Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Триполітанія Tripolitania timeline Brief history of Tripolitania Map of Tripolitania showing its important cities and towns. Worldstatesmen.org's History and list of rulers of Tripolitania. Hostkingdom.net's History and list of rulers of Tripolitania.