Luftvärnsrobot

En luftvärnsrobot är en robot ämnad att avfyras från marken eller från havsytan mot flygplan, helikoptrar och styrda vapen som robotar. De utgör en viktig del av dagens luftvärn. Luftvärnsrobotar kan vara stationära eller rörliga. De kan även vara placerade på ett örlogsfartyg. De minsta luftvärnsrobotarna kan bäras och avfyras av en enda man. Luftvärnsrobotar med radarmålsökare Akash – Indien Arrow – Israel BAMSE - Sverige Aster – Storbritannien/Frankrike/Italien Bloodhound – Storbritannien CLAWS Hongqi-9 – Kina MEADS – USA/Tyskland/Italien MIM-3 Nike-Ajax – USA MIM-14 Nike-Hercules – USA MIM-23 Hawk – USA MIM-72 Chaparral – USA MIM-104 Patriot – USA MIM-146 ADATS – USA Nike Zeus – USA BAe Blindfire Rapier – Storbritannien RIM-2 Terrier – US Navy RIM-7 Sea Sparrow – US Navy RIM-8 Talos – US Navy RIM-24 Tartar – US Navy RIM-66 Standard Missile SM-1MR/SM-2MR – US Navy RIM-67 Standard Missile SM-1ER/SM-2ER – US Navy RIM-156 Standard Missile SM-2ER – US Navy RIM-161 Standard Missile-3 – US Navy RIM-162 Evolved Sea Sparrow Missile Roland (robot) – Frankrike/Tyskland SA-1 Guild (S-25 Berkut) – Sovjetunionen/Ryssland SA-2 Guideline (S-75 Dvina) – Sovjetunionen/Ryssland SA-3 Goa (S-125 Neva) – Sovjetunionen/Ryssland SA-4 Ganef (2K11 Krug) – Sovjetunionen/Ryssland SA-5 Gammon (S-200) – Sovjetunionen/Ryssland SA-6 Gainful (2K12 Kub) – Sovjetunionen/Ryssland SA-8 Gecko (9K33 Osa) – Sovjetunionen/Ryssland SA-10 Grumble (S-300) – Sovjetunionen/Ryssland SA-11 Gadfly (9K37 Buk) – Sovjetunionen/Ryssland SA-12 Gladiator/Gigant (S-300V) – Sovjetunionen/Ryssland SA-15 Gauntlet (9K330 Tor) – Sovjetunionen/Ryssland SA-17 Grizzly (9K37M2 Buk-M2) – Sovjetunionen/Ryssland SA-19 Grison (9M311 Tunguska) – Sovjetunionen/Ryssland SA-20 Gargoyle (S-300PMU) – Sovjetunionen/Ryssland Sea Cat – Storbritannien Sea Dart – Storbritannien Sea Slug – Storbritannien Sea Wolf – Storbritannien SL-AMRAAM – USA Trishul – Indien VL MICA (Radarstyrd version) – Frankrike Det finns olika slag av radarstyrning: Patriot, SA-10, SA-12 och SA-20 använder track-via-missile radarstyrning. SA-1, SA-2, SA-3, SA-6 och SA-15 använder radar kommandostyrning. SA-5 använder radarkommandostyrning men byter till aktiv radarsökning i slutfasen. SA-4, SA-11 och SA-17 använder radarkommandostyrning men byter till en semiaktiv radarsökning i slutfasen. SA-8 använder semiautonom kommandostyrning inom visuell räckvidd(SACLOS). Luftvärnsrobotar med infraröd målsökare Anza – Pakistan Chaparral – USA (markavfyrad version av AIM-9 Sidewinder) Enzian – Tyskland (andra världskriget) FIM-43 Redeye – USA FIM-92 Stinger – USA Hongqi-7 – Kina IDAS – Tyskland IRIS-T SL/SLS – Tyskland LFK NG – Tyskland Mistral – Frankrike RIM-116 Rolling Airframe Missile – USA (derivativ av AIM-9 Sidewinder och FIM-92 Stinger -missilerna). PPZR Piorun – Polen SA-7 Grail (9K32 Strela-2) – Sovjetunionen/Ryssland SA-13 Gopher (9K35 Strela-10) – Sovjetunionen/Ryssland SA-14 Gremlin (9K34 Strela-3) – Sovjetunionen/Ryssland SA-16 Gimlet (9K310 Igla-1) – Sovjetunionen/Ryssland SA-18 Grouse (9K38 Igla) – Sovjetunionen/Ryssland Umkhonto – Sydafrika VL MICA (Värmesökande version) – Frankrike Laserstyrda luftvärnsrobotar Robot 70 - Sverige Robot 90 - Sverige Starstreak/laser närförsvarsmissil - Storbritannien Till skillnad från till exempel laserstyrda bomber eller pansarvärnsroboten AGM-114 Hellfire är laserstyrda luftvärnsrobotar oftast ledstrålestyrda, vilket betyder att sensorn sitter vänd bakåt mot skytten och följer strålen i stället för att söka sig mot reflektionerna från målet. Visuellt styrda luftvärnsrobotar Blowpipe - Storbritannien Crotale - Frankrike Rapier - Storbritannien Wasserfall - Tyskland (andra världskriget) Externa länkar Rest-of-World Missile Systems från Federation of American Scientists webbsida