NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Vanšu híd

A Vanšu híd (lettül: Vanšu tilts) ferdekábeles híd, amely Lettország fővárosában, Rigában szeli át a Daugavát. A vanšu szó a felfüggesztett kábelekre utal, az eredeti szó jelentése a vitorlás hajókon használt kötélzetre utal. 625 méter hosszú, egyike a város öt hídjának, és a kettőből az egyik, amelyik áthalad Ķīpsala szigetén. Története A mai híd arra a helyre épült, ahol egykor a Daugaván 1945-ben épített ideiglenes fahíd (ún. Valdemār-híd) állt, és egészen az 1950-es évek végéig működött. Az új Október (ma Akmens) híd 1957-es megnyitása miatt a Valdemar híd mellé helyezték át az addig az ottani építkezést tehermentesítő pontonhidat. A Valdemār-híd 1964-ig látta el funkcióját, majd fokozatosan lebontották. A jelenlegi ferdekábeles híd a szovjet időszakban épült, a munkálatok 1979-ben kezdődtek meg, majd 1981. július 21-én nyitották meg nyilvános forgalom számára Gorkij híd (Gorkija tilts) néven, amit a rá vezető Maxim Gorkij utca után kapott. Elkészültekor egész Európa leghosszabb ferdekábeles hídjának számított. A Szovjetunió felbomlását követően nevezték át a mai nevükre mind mind a hidat, mind az utcát, az utóbbi Krišjānis Valdemārs nevét kapta, míg a hídnak ezúttal saját nevet adtak. 2011-ben megkezdődött a híd bővítésének befejezési szakasza, amely magában foglalta a bal parton az utak és járdák építését, új földalatti telekommunikációs kábelek fektetését. A Daugavgrīvas utcát kiszélesítették, a Zunda-csatornán egy új híd építését kezdték meg, amely új összeköttetésként szolgál majd a Ķīpsala melletti Daugavgrīvas utcához a Raņķas gáttól a Krišjāņa Valdemāras utcáig. A 2010-es években több mint 10 alkalommal próbáltak meg illegálisan felmászni a kábelekre. Az egyetlen halálesettel végződő baleset 2012. június 7-én történt, amikor egy férfi öngyilkosságot követett el úgy, hogy leugrott a híd kábeleiről. Az eset után a rigai városi tanács elrendelte, hogy szögesdrót-akadályokat szereljenek fel a kábelekre, amelyek megakadályozták a hasonló eseteket. 2013-ban a híd mellett strandot nyitottak játszótérrel és röplabdapályával. A híd átfogó felújítási munkálatai a tervek szerint 2023-ban kezdődnek meg. Műszaki jellemzők A Vansu híd a Daugava legészakibb átkelőhelye, a Valdemāra utcát köti össze a Kalnciema utcával. A híd hossza 560 méter, de felüljárókkal és rámpákkal együtt vett teljes hossza eléri a 2 kilométert, szélessége 28,4 méter. A 312 méter legnagyobb fesztávolságú hídpályát egyetlen 109 méter magasságú vasbeton pilon tartja. A hídpálya Kijevben, a kábelek és tartó szerkezetek a voronyezsi hídgyárban készültek. Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Vanšu-Brücke című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Ponte Vanšu

Il ponte Vanšu (in lettone Vanšu tilts) è un ponte strallato che attraversa il fiume Daugava a Riga, capitale della Lettonia. Descrizione Il suo nome significa letteralmente ponte strallato ed è talvolta tradotto come ponte della Sindone. Lungo 595 metri, è uno dei cinque ponti che attraversano il Daugava a Riga e attraversa l'isola di Ķīpsala. Fu costruito durante il periodo sovietico e aperto al pubblico il 21 luglio 1981 con il nome di ponte di Gorkij. Nell'ultimo decennio ci sono state più di 10 incidenti in cui delle persone hanno tentano di scalare i cavi del tirante centrale del ponte. L'unico con conseguenze letali è stato il 7 giugno 2012, quando un uomo si è suicidato saltando giù dai cavi del ponte. Dopo l'incidente, il Comune di Riga ordinò l'installazione del filo spinato sui cavi del pilastro centrale. Nel 2013 è stata aperta una spiaggia con campo da pallavolo sotto al ponte Vanšu, sulla sponda del Ķīpsala. Note Voci correlate Ponte ferroviario di Riga Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su ponte Vanšu Collegamenti esterni Ponte Vanšu, su archINFORM. (EN) Ponte Vanšu, su Structurae. Ponte di Vanšu su Structurae
Vanšubrug

Vanšubrug (vertaling: Tuibrug) is een tuibrug boven de rivier de Daugava in Riga met een lengte van 625 meter. De brug werd geopend op 17 juli 1981 of 21 juli 1981 als Gorki Brug, genoemd naar Maxim Gorky. De brug is de meest noordelijke van de vijf bruggen over de Daugava in Riga. De brug overspant ook het eiland Ķīpsala bij de linkeroever. In 2011 werd een nieuw knooppunt gemaakt op de linkeroever. De Daugavgrīvas iela werd verbreed en er kwam een nieuwe brug over het Zunds-kanaal, in het verlengde van de Vanšubrug. Dit knooppunt zorgde ook voor een nieuwe verbinding van de Raņķa dambis met de Krišjāņa Valdemāra iela. In de 21e eeuw zijn er meer dan tien gevallen geweest dat mensen probeerden om de kabels te beklimmen, waarvan één met dodelijke afloop (zelfdoding). Hierna werden de kabels omwikkeld met prikkeldraad.
Vanšubron

Vanšubron (lettiska: Vanšu tilts, "kabelbron") är en vägbro över Daugava i Riga i Lettland. Det är en 625 meter lång snedkabelbro med ett längsta spann på 312 meter. Vanšubron är den nordligast belägna av fem befintliga broarna över Daugava i Riga. Den går över ön Ķīpsala. Den byggdes under åren i Sovjetunionen och invigdes i juli 1981 med namnet "Gorkijbron" (Gorkija tilts) efter Maksim Gorkijgatan, numera omdöpt till Krišjānis Valdemārsgatan, för vilken bron är en förlängning över floden. Bron ligger nära det ställe, där den temporära träbron Valdemarsbron byggdes 1945. I samband med att Stenbron öppnades 1957, flyttades en pontonbro från Stenbrons läge till vid sidan av Valdemarsbron. Valdemarsbron revs 1964, och pontonbron var i drift fram till 1981, då Vanšubron invigdes. Bildgalleri Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Vanšubroen, 22 september 2016.
Ledus halle "Liepājas metalurgs"

Le Ledus halle "LM" (Letton : palais de glace) est une patinoire situé à Liepaja en Lettonie. Elle est gérée par la SIA Ledus halle "Liepajas Metalurgs". Histoire Le Ledus halle "LM" (anciennement Olympiska Ledus halle) a ouvert ses portes en novembre 1998. Il dispose de 1 143 places assises mais peut accueillir jusqu'à 3 000 personnes. En janvier 2005, la structure a été agrandie (vestiaires agrandis, salle de fitness modernisée, sauna, salle de réunion, cafétéria). Le club résident est le HK Liepājas Metalurgs qui a donné son nom à la patinoire. En 2000, le Ledus halle a accueilli une partie des rencontres du Championnat du monde féminin de hockey sur glace - Division I. Le Ledus halle peut également recevoir des événements culturels. Voir aussi Liens externes Site web officiel du Ledus halle (lv) [1] Articles connexes Lieux et monuments de Liepāja Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du hockey sur glace Portail des sports d’hiver Portail de la Lettonie
Льодова арена «Лієпайського олімпійського центру»

Льодова арена «Лієпайського олімпійського центру», Льодова арена «LOC» (латис. «Liepājas Olimpiskā Centra» ledus halle, LOC ledus halle; 1998 — 2014 — Льодова арена «Лієпаяс Металургс») — льодова арена у місті Лієпая Латвія. Домашня арена хокейного клубу «Лієпая». Історія У 1997 році металургійний комбінат «Ліепаяс Металургс» ухвалив рішення про створення хокейного клубу в Лієпаї, та розпочав будівництво льодової арени. Наступного 1998 року льодова арена «Лієпаяс Металургс» була збудована. У 2013 році металургійний комбінат через фінансові труднощі розформував хокейний клуб «Металіргс». У 2014 році міська влада Лієпаї викупила льодову арену в комунальну власність. Льодова арена отримала нову назву та стала частиною Лієпайського олімпійського центру. Інфраструктура Льодова арена розрахована на 1143 сидячих місця, розділених на дев'ять секторів, та 1140 стоячих місць. На другому поверсі льодової арени розташовані кав'ярня, конференц-зал, спортивна крамниця «Hokeja pasaule». У льодовій арені є сучасні роздягальні, тренажерний зал та сауна. За допомогою спеціального покриття підлоги льодова арена може використовуватися для проведення концертів, виставок та інших культурних заходів. Події У 2001 році на льдовій арені проходили матчі Юніорського чемпіонату світу з хокею у Дивізіоні ІІ. Примітки Посилання Льодова арена «Лієпайського олімпійського центру» [Архівовано 2 травня 2019 у Wayback Machine.] на сайті «Eurohockey.com»(англ.)
Aeroport Internacional de Ventspils

L'Aeroport Internacional de Ventspils (en letó: Ventspils Starptautiskā Lidosta) (codi IATA: VNT, codi ICAO: EVVA) és un aeroport públic situat en la localitat de Ventspils, a Letònia. És un dels tres aeroports principals del país, juntament amb l'Aeroport Internacional de Riga i l'Aeroport Internacional de Liepāja, i dels tres, és el més nou, començant a funcionar l'any 1975. Línies aèries i destins Aeroflot: Ventspils - Leningrad (1975-1983) Aeroflot: Ventspils - Riga (1975-1983) AirBaltic: Ventspils - Riga (2008) Actualment (2015), es fan vols regulars. Vegeu també Llista d'aeroports de Letònia Aeroport Internacional de Riga Aeroport Internacional de Liepāja Enllaços externs Página oficial del Aeropuerto Internacional de Ventspils Informació de l'aeroport del World Aero Data
Flughafen Ventspils

Der Flughafen Ventspils (IATA-Code: VNT, ICAO-Code: EVVA) ist ein regionaler Flughafen und bedient die Hafenstadt Ventspils im Nordwesten von Lettland. Fünf Kilometer südwestlich der Stadt gelegen, wurde der Flughafen 1939 eröffnet, im Jahr 1983 zeitweise geschlossen, jedoch im Jahr 2000 wieder in Betrieb genommen. Geschichte Der Flughafen wurde als Zwischenstation für die Linie Riga–Liepāja–Ventspils gedacht. Mit dem Ausbruch des Zweiten Weltkrieges und dem Einmarsch der Roten Armee 1940 wurden diese Pläne jedoch nicht ausgeführt. Stattdessen wurden sowjetische Militärmaschinen am Flughafen positioniert. 1975 wurde die Asphaltlandebahn gebaut und regelmäßige Verbindungen nach Riga, Minsk und dem damaligen Leningrad eingeweiht. Im Jahr 1983 wurde der Flughafen geschlossen. 2000 fand die Wiedereröffnung statt und im Jahr 2003 wurde ein neues Passagierterminal mit ungefähr 300 Quadratmetern eingeweiht. Weitere Dienstleistungen wurden graduell eingeführt, z. B. Treibstoff im Jahr 2004. Im April 2008 wurde der Flughafen in das Netz der lettischen Fluggesellschaft airBaltic aufgenommen. Der Flug wurde jedoch am Ende der Sommersaison wieder gestoppt und bis heute nicht mehr aufgenommen. Aktuell wird der Flughafen für Militär- und Charterflüge benutzt. Weblinks Einzelnachweise
Aeropuerto Internacional de Ventspils

El Aeropuerto Internacional de Ventspils (en letón: Ventspils Starptautiskā Lidosta) (IATA: VNT, OACI: EVVA), es un aeropuerto situado en la localidad de Ventspils, en Letonia. Es uno de los tres aeropuertos principales del país, junto con el Aeropuerto Internacional de Riga y el Aeropuerto Internacional de Liepāja, y de los tres, es el más nuevo, comenzando a funcionar en el año 1975. Véase también Anexo:Aeropuertos de Europa Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Aeropuerto Internacional de Ventspils. Página oficial del Aeropuerto Internacional de Ventspils Información meteorológica y de navegación aérea sobre Aeropuerto Internacional de Ventspils en FallingRain.com Información sobre el Aeropuerto Internacional de Ventspils Archivado el 19 de noviembre de 2008 en Wayback Machine. (en inglés)
Aéroport international de Ventspils

L'aéroport international de Ventspils (code IATA : VNT • code OACI : EVVA), est un aéroport situé à Ventspils, en Lettonie. Situation Références Voir aussi Liens externes Site officiel Liens internes Liste des aéroports lettons Portail de la Lettonie Portail de l’aéronautique
Port lotniczy Windawa

Port lotniczy Windawa – lotnisko znajdujące się w Windawie. Jest jednym z trzech najważniejszych aeroportów na Łotwie. Linie lotnicze i połączenia W dniu 11 kwietnia 2008 r. łotewskie narodowe linie lotnicze airBaltic rozpoczęły pierwsze regularne połączenie z lotniska do Rygi, ale zostały one przerwane po kilku miesiącach ze względu na niski popyt.
Aeroportul Ventspils

Aeroportul Ventspils (IATA: VNT, ICAO: EVVA) este un aeroport din Ventspils, Letonia ce deservește zona Ventspils. A fost numit după zona deservită. Situat la o altitudine de 6 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Ventspils lidosta

Ventspils lidosta är en flygplats i Lettland. Den ligger i kommunen Ventspils, i den västra delen av landet, 160 km väster om huvudstaden Riga. Ventspils lidosta ligger 3 meter över havet. Terrängen runt Ventspils lidosta är mycket platt. Havet är nära Ventspils lidosta åt nordväst. Runt Ventspils lidosta är det tätbefolkat, med 442 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Ventspils, 4,0 km norr om Ventspils lidosta. Kommentarer Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ventspils lidosta.
Militärflugplatz Lielvārde

Die Militärflugplatz Lielvārde ist ein Militärflugplatz im Zentrum von Lettland, nördlich von Lielvārde. Der einzige Luftstützpunkt der Lettischen Luftstreitkräfte liegt im Bezirk Ogre zirka 60 km südöstlich von Riga. Der Flugplatz wurde in den 1970er Jahren für die sowjetischen Luftstreitkräfte errichtet. Geschichte Der Flugplatz Lielvārde wurde 1969 für ein sowjetisches Schlachtflugzeug-Regiment gebaut. Im Frühjahr 1980 wurde das 899. Schlachtflieger-Regiment von Rumbula nach Lielvārde verlegt und im Juli 1981 wurde es als Jagdbomber-Regiment reklassifiziert. Nach dem Zerfall der Sowjetunion wurde das Regiment im Sommer 1993 auf die russische Basis Buturlinowka verlegt. Ein Jahr später, 1994, wurde die Basis von Russland an Lettland übergeben. Seither dient sie den lettischen Luftstreitkräften als Hauptbasis. Nachdem Lettland 2004 Mitglied der NATO wurde, wurde der Flugplatz ab 2007 schrittweise modernisiert. Im Jahr 2009 konnten ein neues Hauptquartiergebäude und zeitgemäße Flugbetriebsflächen in Betrieb genommen werden. Infolge des Russisch-Ukrainischen Kriegs wurde die Basis nach 2014 mit Unterstützung von NATO-Partnern mit dem Ziel weiter modernisiert, nach den beiden Flugplätzen Šiauliai und Ämari in den beiden baltischen Nachbarrepubliken eine dritte Basis im Baltikum für das Air Policing Baltikum zur Verfügung zu haben. Mit Hilfe der USA wurde im September 2021 die Zertifizierung für Instrumentenflugbetrieb erreicht und im August 2023 eine neue Flughafenfeuerwache eingeweiht. Nach der Modernisierung auf NATO-Standard diente der Flughafen im Jahr 2024 erstmals als Basis des Air Policings, wobei die deutsche Luftwaffe das erste Kontingent stellte. Kanada war nach 2014 Führungsnation der NATO Enhanced Forward Presence (eFP) in Lettland geworden und nach dem Beschluss zum Ausbau der Truppenpräsenz 2022 entsteht hier die Infrastruktur für die Stationierung kanadischer Hubschrauber entstehen. Heutige Nutzung Der Flugplatz wird von verschiedenen Streitkräften genutzt. Der einzige Stützpunkt von fliegenden Verbänden der lettischen Luftstreitkräfte: Die 1. und gleichzeitig einzige fliegende Staffel (1 Aviacijas Eskadrila) betreibt je einen Schwarm Transportflugzeuge (ausgerüstet mit älteren An-2) und Helikopter (seit Ende 2022 ausgerüstet mit UH-60M). Die Staffel betreibt auch ein Flugtrainingszentrum, dass mit in Lettland entwickelten Leichtflugzeugen des Typs Pelegrin Tarragon TR-91 ausgerüstet ist. Daneben dient er dem fliegerischen Dienst des lettischen Grenzschutzes (Aviācijas pārvaldes Administratīvās) zur Stationierung eines Teils seiner Hubschrauberflotte. Neben den Letten nutzen seit Ende der 2010er Jahre auch Teile von Kampffliegerbrigaden (Combat Aviation Regiment) der US Army im Rahmen von Operation Atlantic Resolve-Rotationen den Platz. Im Jahr 2024 lag hier erstmals ein Schwarm NATO-Kampfflugzeuge im Rahmen des Air Policing Baltikum. Seit 2025 unterhält die Royal Canadian Air Force hier das gemischte Aviation Bataillon der Multinational Brigade Latvia im Rahmen der Operation REASSURANCE. Weblinks Einzelnachweise
Lielvārde Air Base

Lielvārde Air Base (ICAO: EVGA) is a military air base in Rembate Parish, Ogre Municipality in the Vidzeme region of Latvia. It is located 7 kilometres (4 mi) north of Lielvārde and southeast of Riga. History Lielvārde was built in 1969 for a Soviet attack aircraft regiment. In spring 1980, the 899th Fighter Aviation Regiment, part of the 1st Guards Stalingradsko-Berlinskaya Red Banner Fighter Aviation Division, 15th Air Army, moved from Riga-Rumbula in Latvia to Lielvārde. In July 1981 the regiment was redesignated as a Fighter-Bomber Aviation Regiment, and shifted to the 39th Fighter-Bomber Aviation Division, still within the Air Forces, but now within the Air Forces of the Baltic Military District, as they had become in 1981. The 899th Regiment was withdrawn to Buturlinovka, Voronezh Oblast, in June–July 1993. The base was transferred from Russia to Latvia in 1994. It now forms the core of operations for the Latvian Air Force. Between 2007 and 2014 the air base underwent a major modernization, including the construction of a new administrative headquarters building opened in 2009, and a state-of-the-art runway and taxiways. In September 2016, Latvia's Defence Minister Raimonds Bergmanis said infrastructure at the air base was "being constructed and modernized at a fast pace" in preparation for a Canadian-led multi-national NATO battalion expected to deploy to Latvia in the spring of 2017. In February 2022, 20 Boeing AH-64D/E Apaches from 1st Battalion (Attack Reconnaissance), 3rd Aviation Regiment, 12th Combat Aviation Brigade, United States Army Aviation Branch, United States Army arrived for NATO exercises. According to ADS-B tracking data, beginning on April 13, 2022, the airport received multiple visits by three LM-100J aircraft (N67AU, N96MG, N71 km) belonging to the American company Pallas Aviation. By December 31, 2023, these flights numbered at least 77, almost all originating at Ramstein Air Base in Germany. Due to runway work at Ämari Air Base, a detachment of five German Air Force Eurofighters arrived at Lielvārde on February 26, 2024, for a four month long deployment to support the NATO enhanced Air Policing in the region. This is the first time Lielvārde Air Base has been used for Baltic Air Policing. See also Ämari Air Base Šiauliai Air Base References External links
Base aérienne de Lielvārde

La base aérienne de Lielvārde est une base aérienne militaire située en Lettonie à 7 kilomètres au nord de Lielvārde, au sud-est de Riga. Elle a été construite en 1969 pour un régiment d'avions d'attaque. Transféré du commandement russe à celui de la Lettonie en 1994, il constitue désormais le cœur des opérations de l'armée de l'air lettone. Pendant la guerre froide, il abritait le 899 APIB (899e régiment d’aviation de chasseurs-bombardiers) et/ou le 899 BAP (Régiment d’aviation de bombardiers), utilisant des avions Su-24 dans les années 1970 et passant au MiG-23 UB dans les années 1980. Le 899e régiment a été rapatrié à Boutourlinovka, dans l'oblast de Voronej, en juin-juillet 1993. Entre 2007 et 2014, la base aérienne bénéficie d'une modernisation majeure, avec notamment la construction d'un nouveau siège administratif (ouvert en 2009), ainsi que d'une piste et de voies de circulation à la pointe de la technologie. En septembre 2016, le ministre letton de la Défense, Raimonds Bergmanis, a déclaré que l'infrastructure de la base aérienne était « en train d'être construite et modernisée à un rythme soutenu » en préparation de la réception d'un bataillon multinational de l'OTAN dirigé par le Canada qui devrait se déployer en Lettonie au printemps 2017. Références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Lielvārde Air Base » (voir la liste des auteurs). Portail de la Lettonie Portail de l’histoire militaire Portail de l’aéronautique
Baza lotnicza Lielvārde

Baza lotnicza Lielvārde – baza lotnicza Łotewskich Sił Powietrznych zlokalizowana w mieście Lielvārde, na Łotwie. Otwarta w 1970 jako sowiecka baza lotnicza, od 1994 używana przez armię łotewską. Bibliografia Informacje o lotnisku na stronie Great Circle Mapper
Лиелварде (аэродром)

Аэродро́м Ли́елварде (латыш. Lielvārdes lidlauks) (ИКАО: EVGA) — военный аэродром, расположенный в 7 км к северу от одноимённого города в Латвии. История Советский военный аэродром В период с июня 1945 года по март 1946 года на аэродром была выведена и расформирована 214-я штурмовая Керченская авиационная дивизия в составе: 190-й штурмовой авиационный полк на Ил-2, 502-й штурмовой авиационный полк на Ил-2, 622-й штурмовой авиационный полк на Ил-2. В современном виде аэродром был построен в 1969 году для размещения военной авиации ВВС СССР. В период с 1980 по 1 июля 1993 года на аэродроме базировался выведенный с рижского Румбульского аэродрома 899-й истребительный авиационный Оршанский Краснознаменный ордена Суворова полк имени Ф. Э. Дзержинского, впоследствии переформированный в истребительно-бомбардировочный авиационный полк. На аэродроме размещались самолёты МиГ-21 БИС, МиГ-21 СМ, МиГ-21 СМТ, МиГ-27 Д. База латвийских ВВС После распада СССР полк перебазировался в Россию, а аэродром был передан в ВВС Латвии. 5 апреля 2007 года Военно-воздушные силы Латвии сообщили, что аэродром стал основным центром базирования военной авиации, уже в 2005 году на его переоборудование было выделено более 100 млн евро на 8 лет. В период с 2007 по 2014 гг. была проведена масштабная реконструкция аэродрома. В 2009 году было закончено строительство нового административного здания, а также реконструкция взлётно-посадочной полосы (ВПП) и рулёжных дорожек. Все бетонные плиты советского аэродромного покрытия были сняты и аккуратно складированы, затем подготовлено ложе для укладки бетона — снят грунт, отсыпан песок и щебень. ВПП из особо прочного цемента со стальной арматурой имеет толщину плиты около полуметра (для больших аэропортов — до одного метра). Технология укладки предусматривает непрерывную отливку без швов, круглые сутки, чтобы полоса выдерживала нагрузки, возникающие при посадке военно-транспортного самолёта весом до 200 тонн, с посадочной перегрузкой до 2,5, то есть в момент касания нагрузка на ВПП может достигать 500 тонн. ВПП имеет концевые зоны безопасности с обеих сторон и общую длину 3,5 км при ширине 45 метров. Одновременно с ВПП были возведены здание штабного комплекса, контрольно-диспетчерский пункт управления полётами, ангар для технического обслуживания авиатехники площадью около 1300 кв.м с кран-балкой грузоподъёмностью 2,5 тонны. Заново были построены рулёжные дорожки и дорога по периметру аэродрома протяжённостью 22 км. В настоящее время на аэродроме базируются подразделения НАТО. В 2021 году после десятилетней подготовки, включавшей строительство инфраструктуры и подготовку персонала, аэродром ВВС Латвии в Лиелварде был сертифицирован для полетов по приборам, чтобы обслуживать самолеты союзников класса D, в том числе грузовые самолеты C-17. Он также сможет использоваться в качестве резервного для истребителей воздушной полиции Балтийского региона, если будут недоступны Шяуляй в Литве или Эмари в Эстонии, и обслуживать транспортные перевозки наряду с аэропортом "Рига" и беспилотные летательные аппараты. Примечания Литература 899-й иап. Майкл Хольм
Lielvārdes lidlauks

Lielvārdes lidlauks är en flygplats i Lettland. Den ligger i kommunen Ķeguma novads, i den centrala delen av landet, 50 km öster om huvudstaden Riga. Lielvārdes lidlauks ligger 56 meter över havet. Terrängen runt Lielvārdes lidlauks är platt. Runt Lielvārdes lidlauks är det ganska glesbefolkat, med 36 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Ogre, 14,8 km väster om Lielvārdes lidlauks. Omgivningarna runt Lielvārdes lidlauks är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Kommentarer Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lielvārdes lidlauks.