NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ojatu ezers

Ojatu ezers este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI, arie de protecție specială avifaunistică — SPA) din Letonia întinsă pe o suprafață de 111,24 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Ojatu ezers este situat la coordonatele 56.0578°N 27.373°E﻿ ()56.0578; 27.373. Înființare Situl Ojatu ezers a fost declarat arie de protecție specială avifaunistică în decembrie 2002 pentru a proteja 6 specii de animale. Alte tipuri de protecție: sit de importanță comunitară (în mai 2004) arie specială de conservare (în mai 2004) Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 6 habitate naturale: Ape stătătoare oligotrofe până la mezotrofe, cu vegetație de Littorelletea uniflorae și/sau de Isoëto-Nanojuncetea, Mlaștini turboase de tranziție și turbării mișcătoare, Taiga vestică, Păduri fino-scandinave bogate în ierburi cu Picea abies, Păduri caducifoliate de mlaștină fino-scandinave, Mlaștini împădurite. La baza desemnării sitului se află mai multe specii protejate de păsări (6): acvilă țipătoare mică (Aquila pomarina), cocoșul de mesteacăn (Bonasa bonasia), barză albă (Ciconia ciconia), cristeiul de câmp (Crex crex), ciocănitoare neagră (Dryocopus martius), sfrâncioc roșiatic (Lanius collurio) Pe lângă speciile protejate, pe teritoriul sitului au mai fost identificate 3 specii de plante, 3 specii de mamifere, 1 specie de nevertebrate. Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Letonia
Naglu un Ansinu purvs

Naglu un Ansinu purvs este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI, arie de protecție specială avifaunistică — SPA) din Letonia întinsă pe o suprafață de 277,13 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Naglu un Ansinu purvs este situat la coordonatele 57.1102°N 21.935°E﻿ ()57.1102; 21.935. Înființare Situl Naglu un Ansinu purvs a fost declarat arie de protecție specială avifaunistică în iunie 2002 pentru a proteja 9 specii de animale. Alte tipuri de protecție: sit de importanță comunitară (în mai 2004) arie specială de conservare (în mai 2004) Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 7 habitate naturale: Turbării active, Mlaștini oligotrofe degradate, capabile încă de regenerare naturală, Mlaștini turboase de tranziție și turbării mișcătoare, Depresiuni pe substraturi de turbă de Rhynchosporion, Taiga vestică, Păduri caducifoliate de mlaștină fino-scandinave, Mlaștini împădurite. La baza desemnării sitului se află mai multe specii protejate de păsări (9): minunița (Aegolius funereus), cocoșul de mesteacăn (Bonasa bonasia), caprimulg (Caprimulgus europaeus), ciocănitoare neagră (Dryocopus martius), muscar (Ficedula parva), cocor (Grus grus), vultur pescar (Pandion haliaetus), cocoșul de mesteacăn (Tetrao tetrix tetrix), cocoș de munte (Tetrao urogallus) Pe lângă speciile protejate, pe teritoriul sitului au mai fost identificate 8 specii de plante, 1 specie de amfibieni, 2 specii de nevertebrate. Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Letonia
Melnais purvs

Melnais purvs este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI, arie de protecție specială avifaunistică — SPA) din Letonia întinsă pe o suprafață de 160,7 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Melnais purvs este situat la coordonatele 56.3878°N 25.6939°E﻿ ()56.3878; 25.6939. Înființare Situl Melnais purvs a fost declarat arie de protecție specială avifaunistică în decembrie 2002 pentru a proteja 6 specii de animale. Alte tipuri de protecție: sit de importanță comunitară (în mai 2004) arie specială de conservare (în mai 2004) Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 7 habitate naturale: Turbării active, Mlaștini oligotrofe degradate, capabile încă de regenerare naturală, Mlaștini turboase de tranziție și turbării mișcătoare, Depresiuni pe substraturi de turbă de Rhynchosporion, Taiga vestică, Păduri de conifere pe eskere fluvioglaciare sau legate la acestea, Mlaștini împădurite. La baza desemnării sitului se află mai multe specii protejate: păsări (5): cocoșul de mesteacăn (Bonasa bonasia), ciocănitoare neagră (Dryocopus martius), cocor (Grus grus), cocoșul de mesteacăn (Tetrao tetrix tetrix), cocoș de munte (Tetrao urogallus) nevertebrate (1): Boros schneideri Pe lângă speciile protejate, pe teritoriul sitului au mai fost identificate 6 specii de plante. Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Letonia
Mangenes mezi

Mangenes mezi este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI, arie de protecție specială avifaunistică — SPA) din Letonia întinsă pe o suprafață de 2.201,52 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Mangenes mezi este situat la coordonatele 57.0804°N 21.9845°E﻿ ()57.0804; 21.9845. Înființare Situl Mangenes mezi a fost declarat arie de protecție specială avifaunistică în mai 2004 pentru a proteja 1 specie de plante și 25 de specii de animale. Alte tipuri de protecție: sit de importanță comunitară (în mai 2004) arie specială de conservare (în mai 2004) Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 17 habitate naturale: Dune împădurite din regiunile atlantică, continentală și boreală, Cursuri de apă de la nivel de câmpie la nivel montan, cu vegetație Ranunculion fluitantis și Callitricho-Batrachion, Pajiști uscate europene, Liziere de ierburi înalte hidrofile de câmpie și de nivel montan până la alpin, Pajiști din zone de pădure fino-scandinave, Turbării active, Mlaștini oligotrofe degradate, capabile încă de regenerare naturală, Mlaștini turboase de tranziție și turbării mișcătoare, Izvoare fino-scandinave și mlaștini produse de izvoare bogate în minerale, Izvoare petrifiante cu formare de travertin (Cratoneurion), Pante stâncoase silicioase cu vegetație casmofită, Taiga vestică, Păduri fino-scandinave bogate în ierburi cu Picea abies, Păduri caducifoliate de mlaștină fino-scandinave, Păduri pe pante, grohotișuri și ravene de Tilio-Acerion, Mlaștini împădurite, Păduri aluvionare cu Alnus glutinosa și Fraxinus excelsior (Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae). La baza desemnării sitului se află mai multe specii protejate: plante (1): turiță (Agrimonia pilosa) păsări (20): minunița (Aegolius funereus), pescăruș albastru (Alcedo atthis), cocoșul de mesteacăn (Bonasa bonasia), buha (Bubo bubo), caprimulg (Caprimulgus europaeus), barză neagră (Ciconia nigra), porumbel de scorbură (Columba oenas), lebădă de iarnă (Cygnus cygnus), ciocănitoare cu spate alb (Dendrocopos leucotos), ciocănitoare neagră (Dryocopus martius), muscar (Ficedula parva), ciuvică (Glaucidium passerinum), cocor (Grus grus), codalb (Haliaeetus albicilla), sfrâncioc roșiatic (Lanius collurio), ciocârlie de pădure (Lullula arborea), vultur pescar (Pandion haliaetus), ciocănitoare de munte (Picoides tridactylus), ciocănitoare verzuie (Picus canus), cocoș de munte (Tetrao urogallus) amfibieni (1): triton cu creastă (Triturus cristatus) mamifere (1): vidră de râu (Lutra lutra) nevertebrate (3): Dytiscus latissimus, Graphoderus bilineatus, libelule (Leucorrhinia pectoralis) Pe lângă speciile protejate, pe teritoriul sitului au mai fost identificate 18 specii de plante, 4 specii de păsări, 2 specii de amfibieni, 2 specii de mamifere, 8 specii de nevertebrate, 1 specie de pești. Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Letonia
Lielupes palienes plavas

Lielupes palienes plavas este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI, arie de protecție specială avifaunistică — SPA) din Letonia întinsă pe o suprafață de 361,73 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Lielupes palienes plavas este situat la coordonatele 56.6667°N 23.7236°E﻿ ()56.6667; 23.7236. Înființare Situl Lielupes palienes plavas a fost declarat arie de protecție specială avifaunistică în mai 2004 pentru a proteja 25 de specii de animale. Alte tipuri de protecție: sit de importanță comunitară (în mai 2004) arie specială de conservare (în mai 2004) Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 7 habitate naturale: Cursuri de apă de la nivel de câmpie la nivel montan, cu vegetație Ranunculion fluitantis și Callitricho-Batrachion, Pajiști calcaroase din nisipuri xerice, Pajiști uscate seminaturale și facies de acoperire cu tufișuri pe substraturi calcaroase (Festuco-Brometalia) (* situri importante pentru orhidee), Pajiști fino-scandinave uscate până la mezice, bogate în specii de altitudine mică, Liziere de ierburi înalte hidrofile de câmpie și de nivel montan până la alpin, Pajiști aluvionare boreale nordice, Fânețe de joasă altitudine (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis). La baza desemnării sitului se află mai multe specii protejate: păsări (20): buhai de baltă (Botaurus stellaris), chirighiță neagră (Chlidonias niger), barză albă (Ciconia ciconia), barză neagră (Ciconia nigra), erete de stuf (Circus aeruginosus), cristeiul de câmp (Crex crex), Cygnus columbianus bewickii, lebădă de iarnă (Cygnus cygnus), Gallinago media, cocor (Grus grus), codalb (Haliaeetus albicilla), sfrâncioc roșiatic (Lanius collurio), pescăruș râzător (Larus ridibundus), gușă albastră (Luscinia svecica), ferestrașul mare (Mergus merganser), bătăuș (Philomachus pugnax), cresteț cenușiu (Porzana parva), cresteț pestriț (Porzana porzana), chiră de baltă (Sterna hirundo), fluierar de mlaștină (Tringa glareola) mamifere (1): vidră de râu (Lutra lutra) nevertebrate (1): Unio crassus pești (3): zvârluga (Cobitis taenia), Lampetra fluviatilis, boarță (Rhodeus amarus) Pe lângă speciile protejate, pe teritoriul sitului au mai fost identificate 3 specii de plante, 10 specii de păsări, 2 specii de amfibieni, 1 specie de mamifere, 3 specii de nevertebrate. Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Letonia
Kreicu purvs

Kreicu purvs este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI, arie de protecție specială avifaunistică — SPA) din Letonia întinsă pe o suprafață de 2.274,87 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Kreicu purvs este situat la coordonatele 56.6991°N 27.8809°E﻿ ()56.6991; 27.8809. Înființare Situl Kreicu purvs a fost declarat arie de protecție specială avifaunistică în decembrie 2002 pentru a proteja 2 specii de plante și 14 specii de animale. Alte tipuri de protecție: sit de importanță comunitară (în mai 2004) arie specială de conservare (în mai 2004) Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 12 habitate naturale: Lacuri și iazuri distrofice naturale, Turbării active, Mlaștini oligotrofe degradate, capabile încă de regenerare naturală, Mlaștini turboase de tranziție și turbării mișcătoare, Depresiuni pe substraturi de turbă de Rhynchosporion, Taiga vestică, Păduri caducifoliate bătrâne naturale hemiboreale fino-scandinave (Quercus, Tilia, Acer, Fraxinus sau Ulmus) bogate în specii epifite, Păduri fino-scandinave bogate în ierburi cu Picea abies, Păduri de conifere pe eskere fluvioglaciare sau legate la acestea, Păduri caducifoliate de mlaștină fino-scandinave, Păduri de stejar sau de stejar și carpen sub-atlantice și medio-europene de Carpinion betuli, Mlaștini împădurite. La baza desemnării sitului se află mai multe specii protejate: plante (2): turiță (Agrimonia pilosa), papucul doamnei (Cypripedium calceolus) păsări (14): acvilă țipătoare mică (Aquila pomarina), ciuf de câmp (Asio flammeus), cocoșul de mesteacăn (Bonasa bonasia), caprimulg (Caprimulgus europaeus), erete de stuf (Circus aeruginosus), ciocănitoare cu spate alb (Dendrocopos leucotos), ciocănitoare neagră (Dryocopus martius), șoim de iarnă (Falco columbarius), cocor (Grus grus), ploier auriu (Pluvialis apricaria), huhurezul mic (Strix uralensis), cocoșul de mesteacăn (Tetrao tetrix tetrix), cocoș de munte (Tetrao urogallus), fluierar de mlaștină (Tringa glareola) Pe lângă speciile protejate, pe teritoriul sitului au mai fost identificate 2 specii de plante, 1 specie de mamifere. Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Letonia
Jaunciems

Jaunciems este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI, arie de protecție specială avifaunistică — SPA) din Letonia întinsă pe o suprafață de 353,65 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Jaunciems este situat la coordonatele 57.0039°N 24.2268°E﻿ ()57.0039; 24.2268. Înființare Situl Jaunciems a fost declarat arie de protecție specială avifaunistică în decembrie 2002 pentru a proteja 2 specii de plante și 19 specii de animale. Alte tipuri de protecție: sit de importanță comunitară (în mai 2004) arie specială de conservare (în mai 2004) Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 11 habitate naturale: Pășuni de coastă din Baltica boreală, Dune împădurite din regiunile atlantică, continentală și boreală, Lacuri eutrofice naturale cu vegetație de tip Magnopotamion sau Hydrocharition, Pajiști calcaroase din nisipuri xerice, Formațiuni ierboase bogate în specii de Nardus, dezvoltate pe substraturi silicioase în zone montane (și în zone submontane, în Europa continentală), Pajiști fino-scandinave uscate până la mezice, bogate în specii de altitudine mică, Liziere de ierburi înalte hidrofile de câmpie și de nivel montan până la alpin, Pajiști aluvionare boreale nordice, Păduri caducifoliate bătrâne naturale hemiboreale fino-scandinave (Quercus, Tilia, Acer, Fraxinus sau Ulmus) bogate în specii epifite, Păduri caducifoliate de mlaștină fino-scandinave, Păduri de stejar sau de stejar și carpen sub-atlantice și medio-europene de Carpinion betuli. La baza desemnării sitului se află mai multe specii protejate: plante (2): Angelica palustris, Dianthus arenarius subsp. arenarius păsări (15): uliu porumbar (Accipiter gentilis), buhai de baltă (Botaurus stellaris), chirighiță neagră (Chlidonias niger), barză albă (Ciconia ciconia), erete de stuf (Circus aeruginosus), cristeiul de câmp (Crex crex), ciocănitoare neagră (Dryocopus martius), sfrâncioc roșiatic (Lanius collurio), pescăruș râzător (Larus ridibundus), ferestraș mic (Mergus albellus), corcodel-urechiat (Podiceps auritus), cresteț cenușiu (Porzana parva), cresteț pestriț (Porzana porzana), chiră mică (Sterna albifrons), chiră de baltă (Sterna hirundo) nevertebrate (1): Osmoderma barnabita pești (3): zvârluga (Cobitis taenia), săbiță (Pelecus cultratus), boarță (Rhodeus amarus) Pe lângă speciile protejate, pe teritoriul sitului au mai fost identificate 12 specii de plante, 9 specii de păsări, 13 specii de nevertebrate, 1 specie de pești. Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Letonia
Druvinu tirelis

Druvinu tirelis este o arie protejată (arie specială de conservare — SAC, sit de importanță comunitară — SCI, arie de protecție specială avifaunistică — SPA) din Letonia întinsă pe o suprafață de 292,9 ha, integral pe uscat. Localizare Centrul sitului Druvinu tirelis este situat la coordonatele 57.1202°N 22.133°E﻿ ()57.1202; 22.133. Înființare Situl Druvinu tirelis a fost declarat arie de protecție specială avifaunistică în decembrie 2003 pentru a proteja 8 specii de animale. Alte tipuri de protecție: sit de importanță comunitară (în mai 2004) arie specială de conservare (în mai 2004) Biodiversitate Situată în ecoregiunea boreală, aria protejată conține 5 habitate naturale: Turbării active, Mlaștini turboase de tranziție și turbării mișcătoare, Depresiuni pe substraturi de turbă de Rhynchosporion, Păduri caducifoliate de mlaștină fino-scandinave, Mlaștini împădurite. La baza desemnării sitului se află mai multe specii protejate de păsări (8): minunița (Aegolius funereus), caprimulg (Caprimulgus europaeus), porumbel de scorbură (Columba oenas), lebădă de iarnă (Cygnus cygnus), cocor (Grus grus), ploier auriu (Pluvialis apricaria), cocoșul de mesteacăn (Tetrao tetrix tetrix), cocoș de munte (Tetrao urogallus) Pe lângă speciile protejate, pe teritoriul sitului au mai fost identificate 4 specii de plante, 1 specie de păsări, 4 specii de nevertebrate. Note Vezi și Natura 2000 Lista siturilor Natura 2000 din Letonia
Даугава (стадион, Лиепая)

„Даугава“ е многофункционален стадион в гр. Лиепая, Латвия. Построен е през 1925 г. Разполага с капацитет от 4022 места след основния ремонт от 2002 г. На този стадион домакинските си мачове играе местният футболен тим „Металург“. Бележки
Estadi Daugava (Liepāja)

L'Estadi Daugava (letó: Daugavas stadions) és un estadi esportiu de la ciutat de Liepāja, Letònia. Va ser inaugurat l'any 1925. El seu primer nom fou "Strādnieku stadions" (Estadi dels Treballadors), i entre 1934 i 1990 "Pilsētas stadions" (Estadi Municipal). L'estadi és utilitat principalment per la pràctica del futbol essent la seu del club FK Liepāja. En el passat va ser seu del club FK Liepājas Metalurgs. Té una capacitat per a 4.022 espectadors. L'estadi va ser seu de la Copa del Bàltic de futbol de 1992, 1998, 2014, 2016 i 2024. També és usat per a proves atlètiques. Referències
Daugavas stadions (Liepāja)

Daugavas stadions (Daugavský stadion) je lotyšský víceúčelový stadion s atletickou dráhou, který se nachází ve městě Liepāja v přímořském parku jihozápadně od středu města. Je domácím hřištěm lotyšského fotbalového klubu FK Liepāja. Má kapacitu 5 083 míst, otevřen byl roku 1925. V roce 1992 se zde hrály fotbalové zápasy Baltského poháru. Historické názvy Strādnieku stadions (Dělnický stadion, 1925–1934) Pilsētas stadions (Městský stadion, 1934–1990) Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Daugavas stadions na Wikimedia Commons Lotyšské stadiony na Worldstadiums.com (anglicky) Daugavas stadions (Liepāja) na Stadiony.net (polsky)
Daugava-Stadion (Liepāja)

Das Daugava-Stadion (lettisch Daugavas stadions) ist ein Fußballstadion mit Leichtathletikanlage in der lettischen Stadt Liepāja. Die Spielstätte liegt nur wenige Meter vom Ostseestrand entfernt. Es gilt als eines der schönsten Fußballstadien des Landes. Geschichte Nach dem Baubeginn 1922 wurde das Daugava-Stadion in Liepāja am 14. Juni 1925 offiziell eröffnet. Während des Zweiten Weltkrieges diente es als Flugplatz. Nach dem Krieg entstand eine hölzerne Tribüne für 1.000 Zuschauer und neue Umkleideräume mit Duschen. Anfang der 1960er Jahre wurde die Holztribüne durch eine 5.000 Zuschauer fassende Tribüne aus Stahlbeton ersetzt. Weiter wurden auch Dusch-, Kraft- und Fitnessräume angebaut sowie erweitert. In den 1970er Jahren fand die nächste Erweiterung statt. Die Zuschauerkapazität liegt heute bei 5.008 Plätzen. Es ist die Heimspielstätte des FK Liepājas Metalurgs aus der Virslīga, und des gleichnamigen Sportklubs SK Liepājas Metalurgs. Zusätzlich werden Länderspiele der zahlreichen lettischen Fußballnationalmannschaften in diesem Stadion ausgetragen. Ebenso fanden Finalspiele um den Lettischen Fußballpokal im Daugava-Stadion statt. In den Jahren 1992 und 1998 wurden Länderspiele im Baltic Cup hier ausgespielt. Weblinks Daugava-Stadion bei europlan-online.de Daugava Stadions Liepāja beim Lettischen Fußballverband LFF (lettisch) Einzelnachweise
Daugava Stadium (Liepāja)

Daugava Stadium (Latvian: Daugavas stadions) is a multi-purpose stadium in Liepāja, Latvia. It is currently used mostly for football matches and is the home stadium of FK Liepāja, also was in the past the home stadium of FHK Liepājas Metalurgs. The stadium holds 4,022 people, and hosted the Baltic Cup in 1992, 1998, 2014, 2016 and 2024. The Latvia women's national side have also played at the stadium. From 1925 to 1934 the stadium was named "Strādnieku stadions" (workers' stadium), from 1934 to 1990 "Pilsētas stadions" (town stadium). References http://loc.lv/lv/stadioni/daugavas/
Estadio Daugava (Liepāja)

Para el estadio de la ciudad de Riga véase Estadio Daugava (Riga). El estadio Daugava (en letón: Daugavas stadions) es un estadio multiusos de la ciudad de Liepaja, Letonia. Fue inaugurado en 1925 y actualmente posee una capacidad para 6000 espectadores sentados, siendo el estadio donde disputa sus partidos el club FK Liepaja y en ciertas ocasiones la selección de fútbol de Letonia. De 1925 a 1934, el estadio fue nombrado "stadions Strādnieku" (estadio de los trabajadores), y entre el periodo 1934-1990 "stadions Pilsetas" (estadio de la ciudad).​ Véase también Anexo:Estadios de fútbol de Letonia Referencias
Daugavastadion (Liepāja)

Het Daugavastadion is een multifunctioneel stadion in Liepāja (Letland). Het is de thuisbasis van voetbalclub FK Liepāja. Het stadion biedt plaats aan 4.022 toeschouwers. Door de aanwezigheid van een atletiekbaan kan ook deze sport in het stadion worden bedreven. Het stadion ligt op slechts enkele tientallen meters van de Oostzeekust. Vorige namen van het stadion zijn Strādniekustadion (Arbeidersstadion) en Pilsētasstadion (Gemeentelijk stadion). Interlands
Stadion Daugava

Stadion Daugava (łot. Daugavas stadions) – wielofunkcyjny stadion w Lipawie, na Łotwie. Został wybudowany w latach 1922–1925 i otwarty 14 czerwca 1925 roku. Obiekt może pomieścić 5000 widzów. Swoje spotkania rozgrywa na nim drużyna FK Liepāja. Przypisy Bibliografia Informacje o stadionie. worldstadiums.com. [zarchiwizowane z tego adresu (2014-10-16)].
Даугава (стадион, Лиепая)

Стадион «Да́угава» (латыш. Daugavas stadions) — футбольный стадион в латвийском городе Лиепая, Приморский парк, 3. Вмещает 4022 зрителей. История Построен и открыт в 1925 году. До 1934 года назывался «Стадион рабочих», с 1934 по 1990 назывался «Городским стадионом». С 1990 года называется «Даугавой». Имеется запасное поле с трибунами на 656 зрителей. Предназначение Является домашней ареной футбольного клуба «Лиепая». В 1992 году на стадионе прошли игры футбольного Кубка Балтии. Примечания Ссылки О стадионах ФК «Металлург» на официальном сайте клуба
Daugava stadion, Liepāja

Daugava stadion är en multifunktionell arena invigd 1925, i Liepāja, Lettland. Den används idag mest för fotbollsmatcher och är hemmaarena för FK Liepāja. Arenan var tidigare hemmaplan för FHK Liepājas Metalurgs. Daugava stadion har en kapacitet på 5 083 åskådare och var 1992 värd för Baltiska cupen. Från 1925 till 1934 hette arenan "Strādnieku stadions" (Arbetarnas stadion), från 1934 till 1990 "Pilsētas stadions" (Stadsstadion). Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, 19 juli 2019. Noter
Zoo de Riga

El Zoo de Riga (en letó: Rīgas Zooloģiskais dārzs) és un zoològic propietat de la ciutat de Riga, la capital del país europeu de Letònia. Es troba a Mezaparks, a la riba occidental del llac Kisezers. El zoològic de Riga allotja al voltant de 3000 animals de quasi 500 espècies i és visitat entremig de 250-300.000 turistes a l'any. El zoològic compta amb una sucursal «Ciruli» al districte de Liepāja. Establert el 1996, té una superfície de 135 hectàrees (330 acres). Referències