NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Castelnou (Pirineos Orientales)

Castelnou en francés y oficialmente, Castellnou dels Aspres en catalán, es una pequeña localidad y comuna francesa, situada en el departamento de Pirineos Orientales, región de Occitania y comarca histórica del Rosellón. El pueblo está clasificado con el sello de calidad de Los pueblos más bellos de Francia, Les plus beaux villages de France. Geografía Demografía Lugares de interés La villa medieval en su conjunto, fortificada y amurallada. El castillo vizcondal El castillo de Castellnou fue construido en el año 990 por el señor feudal de Castellnou. En 1003, Guillem de Castellnou fundó el Vizcondado de Vallespir. Su hijo y heredero, Guillem II, cambió la denominación del título, en 1067, pasando a ser Vizcondado de Castellnou. El vizcondado fue vendido en el siglo XIV a la familia de Fenouillet, convirtiéndose en una de las más importantes del Rosellón. El castillo fue asaltado y tomado en 1276 por Jaime II de Mallorca, aunque en 1293 volvió a ser tomado por Jaspert V de Castellnou. Durante la Revolución francesa, el castillo fue abandonado después de haber sido saqueado. En 1897 fue restaurado y finalmente, en 1981 fue comprado por una sociedad privada que se encarga de la conservación y explotación turística del castillo. La iglesia de Sainte-Marie du Mercadal La iglesia, de estilo románico, construida a principios del siglo XIII, se encuentra mencionada por primera vez en 1259. Está formada por una única nave terminada en un ábside semicircular, aunque fue objeto de algunas reformas en el siglo XVIII, edificándose una sacristía y el campanario. Los muebles interiores datan del barroco, en particular, el retablo del altar mayor. Situada fuera del núcleo central del pueblo, su nombre proviene por el mercado que se tenía situado en las inmediaciones. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Castelnou. Web oficial de Castelnou Castelnou en Institut géographique national Castelnou en Insee
Castelnou (Pyrénées-Orientales)

Castelnou település Franciaországban, Pyrénées-Orientales megyében. Lakosainak száma 280 fő (2023. január 1.). Castelnou Saint-Féliu-d’Amont, Thuir, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Terrats, Montauriol, Caixas, Camélas és Saint-Féliu-d’Avall községekkel határos. Földrajz Népesség A település népességének változása: Kulturális elismerések Castelnou tagja a Franciaország legszebb falvai (Les Plus Beaux Villages de France) szervezetnek. Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (francia)
Castelnou (Francia)

Castelnou (in catalano Castellnou dels Aspres) è un comune francese di 373 abitanti situato nel dipartimento dei Pirenei Orientali nella regione dell'Occitania. Geografia fisica Società Evoluzione demografica Abitanti censiti Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Castelnou Collegamenti esterni (FR) Sito ufficiale, su castelnou.com.
Castelnou (Pyrénées-Orientales)

Castelnou is een gemeente in het Franse departement Pyrénées-Orientales (regio Occitanie). De plaats maakt deel uit van het arrondissement Perpignan. Castelnou is door Les Plus Beaux Villages de France erkend als een van de mooiste dorpen van Frankrijk. De gemeente telde 280 inwoners op 1 januari 2023. Geografie De oppervlakte van Castelnou bedroeg op 1 januari 2023 19,28 vierkante kilometer; de bevolkingsdichtheid was toen 14,5 inwoners per km². Demografie Onderstaande figuur toont het verloop van het inwonertal (bron: INSEE-tellingen). Afbeeldingen Externe link (fr) Statistische informatie op de website van het Franse bureau voor statistiek INSEE
Castelnou

Castelnou – miejscowość i gmina we Francji, w regionie Oksytania, w departamencie Pireneje Wschodnie. Według danych na rok 1990 gminę zamieszkiwało 277 osób, a gęstość zaludnienia wynosiła 14 osób/km² (wśród 1545 gmin Langwedocji-Roussillon Castelnou plasuje się na 643. miejscu pod względem liczby ludności, natomiast pod względem powierzchni na miejscu 385.). Zabytki Zabytki na terenie gminy posiadające status monument historique: kościół św. Marii du Mercadal (Église Sainte-Marie du Mercadal) Populacja Przypisy Bibliografia Francuski urząd statystyczny. (fr.). Linki zewnętrzne Oficjalna strona Castelnou
Castelnou (Pirenéus Orientais)

Castelnou (em catalão: Castellnou dels Aspres ou Castellnou de Rosselló) é uma comuna francesa na região administrativa da Occitânia, no departamento dos Pirenéus Orientais. Estende-se por uma área de 19.28 km², e possui 304 habitantes, segundo o censo de 2018, com uma densidade de 16 hab/km². Referências
Кастелну

Кастелну (фр. Castelnou) насеље је и општина у јужној Француској у региону Лангдок-Русијон, у департману Источни Пиринеји која припада префектури Перпињан. По подацима из 2011. године у општини је живело 360 становника, а густина насељености је износила 18,67 становника/km². Општина се простире на површини од 19,28 km². Налази се на средњој надморској висини од 446 метара (максималној 444 m, а минималној 111 m). Демографија График промене броја становника у току последњих година Види још Списак општина у департману Источни Пиринеји Референце Спољашње везе База података: Insee (језик: француски) Castelnou на страници Националног географског института Француске (језик: француски) Castelnou на страници организације INSEE (језик: француски) Најближа насеља (километража, правац и координате) (језик: француски) Положај места Castelnou на мапи Француске (са основним подацима о месту) (језик: француски) План насеља Castelnou на мапи (Mapquest)
Castelnou, Occitanien

Castelnou (katalanska: Castellnou dels Aspres) är en kommun i departementet Pyrénées-Orientales i regionen Occitanien i södra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Thuir som tillhör arrondissementet Perpignan. År 2023 hade Castelnou 280 invånare. Geografi Befolkningsutveckling Antalet invånare i kommunen Castelnou Se även Lista över kommuner i departementet Pyrénées-Orientales Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Castelnou, Occitanien.
Кастельну

Кастельну́ (фр. Castelnou) — муніципалітет у Франції, у регіоні Окситанія, департамент Східні Піренеї. Населення — 286 осіб (2022). Муніципалітет розташований на відстані близько 700 км на південь від Парижа, 150 км на південний захід від Монпельє, 18 км на південний захід від Перпіньяна. Історія До 2015 року муніципалітет перебував у складі регіону Лангедок-Русійон. Від 1 січня 2016 року належить до нового об'єднаного регіону Окситанія. Демографія Динаміка населення (Insee · ): Розподіл населення за віком та статтю (2006): Економіка 2010 року серед 250 осіб працездатного віку (15—64 років) 186 були активними, 64 — неактивними (показник активності 74,4%, у 1999 році було 70,6%). З 186 активних мешканців працювали 172 особи (91 чоловік та 81 жінка), безробітними було 14 (7 чоловіків та 7 жінок). Серед 64 неактивних 26 осіб було учнями чи студентами, 24 — пенсіонерами, 14 були неактивними з інших причин. У 2010 році в муніципалітеті числилось 143 оподатковані домогосподарства, у яких проживали 356,5 особи, медіана доходів виносила 19 015 євро на одного особоспоживача Сусідні муніципалітети Галерея зображень Посилання Кастельну на сайті французького Національного інституту географії Див. також Список муніципалітетів департаменту Східні Піренеї Примітки
Mausoleum von Lanuéjols

Das Mausoleum von Lanuéjols, auf dem Gebiet der Gemeinde Lanuéjols im Département Lozère gelegen, wurde zum Ende des 2. oder zum Anfang des 3. Jahrhunderts errichtet. Die im Tal des Valdonnez gelegene Stätte ließ eine vermögende Familie zum Andenken an ihre beiden Söhne bauen. Archäologische Ausgrabungen Die Grabstätte wurde 1813 freigelegt. Die Bruchstücke des Kranzgesimses konnten erst 1840 geborgen werden. Das Monument wird als römische Grabstätte angesprochen und ist als Monument historique klassifiziert. Im Jahre 1880 wurden nur wenige Meter südlich des Mausoleums die Fundamente eines anderen Denkmals zutage gefördert. Beschreibung Das Mausoleum auf dem Gebiet der Provinz Gallia Narbonensis wurde im Stil eines Mausoleum-Tempels erbaut, der in den Provinzen des Römischen Reiches ab Ende des ersten Jahrhunderts verbreitet war. Die Wände bestehen aus Kalksteinverbund. Die Morphologie des Baus steht in der Tradition des römischen Tempelbaus mit cella – und pronaos. Seine Hauptfassade ist mit Pilastern in korinthischer Ordnung, die mit Kapitellen abschließen, versehen. Das Denkmal befindet sich auf einem Podium, dem ein Treppenaufgang vorgebaut ist. Es wurde im Jahr 1999 restauriert. Auf dem Sturz der cella findet sich eine Inschrift: HONOR[I] ET MEMOR[I]AE LVCI(I) POMPON(II) BASSVL(I) ET L(VCII) POMP(ONII) / BALBIN(I) FILIORVM PI(I)SS[I]MORVM LVCIVS IVL[I]VS BASSIANVS PATER / ET POMPONIA REGOLA MATER AEDEM A FVNDAMENTO VS- / QUE CONSVMMAT[I]ONEM EXSTRVXERVNT ET DEDICAVERVNT / CVM AEDIFICIIS CIRCVMIACENTIBVS Zur Ehre und zum Andenken an Lucius Pomponius Bassulus und an Lucius Pomponius Balbinus, der treuesten (ergebensten) Söhne haben der Vater Lucius Bassianus und die Mutter Pomponia Regola (diesen) Tempel von Grund auf bis zur Vollendung (zur Gänze?) mit den (ihn) umgebenden Gebäuden errichtet und geweiht. Literatur Wolfgang Spickermann: Religion in den germanischen Provinzen Roms. Mohr Siebeck, Tübingen 2001, ISBN 3-16-147613-1. Weblinks Beschreibung auf der Website Ungewöhnliche Orte (fr) Einzelnachweise
Агд

Агд (на френски: Agde) e средиземноморски курортен град в Южна Франция. Разположен е около устието на река Еро в департамент Еро на регион Лангедок-Русийон. Население 21 293 жители към 2006 г. Градът е основан от гръцки колонисти от Фокея в 5 век пр. Хр. Външни препратки Уебсайт на град Агд Архив на оригинала от 2009-04-30 в Wayback Machine.
Agde

Agde ([ˈadde/ˈate] en occità, [agd] en francès) és una ciutat occitana del Llenguadoc al departament de l'Erau, regió d'Occitània. Té vora 30.000 habitants i és prop del Canal del Migdia. A la costa hi ha el Cap d'Agde, on ha sorgit un nucli turístic. Geografia Història Ciutat fundada pels grecs de Massalia, va passar amb ella als romans amb el nom de Aghata. Un bisbat va sorgir al segle v quan ja era sota domini dels visigots (després del 450). Conquerida pels àrabs (720) fou atacada i damnada per Carles Martell al final del setge de Narbona (737) i després es va entregar-se als carolingis el 752, i com a seu d'un bisbat va ser convertida en comtat administratiu. El 826 fou inclòs en els honors de Bernat de Septimània. Un vescomtat es va crear a la segona meitat del segle ix, i el primer vescomte conegut és Bosó, que pel seu matrimoni amb Adelaida vescomtessa de Besiers va governar a ambdós vescomtats. Des de llavors la sort d'Agde va ser unida a la del vescomtat de Besiers i des del 1129 a la del Vescomtat de Nimes. Ocupada per Simó de Montfort i en mans d'ell i el seu fill Amalric, va passar a França el 1226. El 1247 el vescomte Ramon Trencavell III va cedir els seus drets al rei de França. El febrer del 1939 les autoritats franceses hi van construir un camp de refugiats, conegut amb el nom de camp dels catalans, per a concentrar-hi els exiliats de la Guerra Civil espanyola. Posteriorment, l'any 1947 es va constituir a Agde l'Agrupació Catalana d'Invàlids i Mutilats de Guerra. Demografia Referències Vegeu també Llista de bisbes d'Agde Comtat d'Agde Vescomtat d'Agde Enllaços externs Richard Stillwell, ed. Princeton Encyclopedia of Classical Sites, 1976: "Agatha (Agde) Hérault, France" (anglès)
Agde

Agde er en kommune i Hérault departmentet i det sydlige Frankrig. Dets indbyggere bliver kaldt Agathois Den ligger ved floden Hérault, 4 km fra Middelhavet, ca 50 km sydvest for Montpellier og ca. 750 km fra Paris. Agde er velkendt for den brune basalt som anvendes lokalt til eksempelvis katedralen Saint-Étienne fra 1100-tallet, som blev bygget ovenpå en romansk kirke fra 400-tallet. Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside Arkiveret 30. april 2009 hos Wayback Machine (fransk)
Agda

Agda​ (en francés: Agde) es una localidad y comuna francesa de 28 609 habitantes, situada en el departamento de Hérault, en la región de Occitania. Historia Desde la prehistoria, el hombre ha estado presente en la región, tras asentarse durante el Paleolítico. Sin embargo, los restos encontrados en la ciudad son muy extraños, ya que este territorio fue azotado por las fuertes fluctuaciones de la costa, en relación con alternancia de periodos glaciales e interglaciales. En la ciudad, varios depósitos dan testimonio de la presencia de hábitats en el Neolítico y la Protohistoria (Edad del Cobre y Edad del Bronce). Los primeros pueblos que se asentaron en la zona fueron los Ligures d'Agde y los íberos, luego al siglo III a. C., y se establecieron allí un pueblo celta conocido como los Volcas tectósages. El lugar donde se asienta Agda fue frecuentado por los fenicios de Marsella alrededor del 600 a. C. Desde el año 400, la ciudad se convirtió en una colonia massaliote. Los griegos proporcionaron cereales, lana, piedras de construcción y esclavos, por lo que Agda fue uno de los puertos marítimos más importantes de la Galia. Los griegos introdujeron las técnicas de producción de aceite de oliva y el vino. También obtuvieron beneficios del tráfico de sal, abundante a lo largo de los estanques de la región. Durante la conquista romana, Agda (en latín: Agatha)​ fue un centro de entrada y salida por el este de Hispania. Agda era una de las ciudades más importantes y un paso obligatorio si se viajaba de Roma a cualquiera de las localidades de la península ibérica. Tras la caída del Imperio romano en el año 476 d. C., el pueblo franco se asentó en todo lo que fue la antigua Galia. Tras la muerte de Pipino el Breve y la coronación de su hijo y sucesor Carlomagno, Agda fue el lugar donde estableció el rey su campaña para crear la Marca Hispánica. Tras la muerte de Carlomagno y de su hijo Luis el Piadoso, el reino fue dividido y Agda entró parte del reino de Carlos el Calvo. Durante la Edad Media, los vikingos atacaron en numerosas ocasiones la zona, dejándola muy vulnerable. Demografía (I) (II) Ciudades hermanadas Antequera (España) Personas notables Véase también Museo del Efebo Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Agda. Sitio oficial INSEE
Agde

Agde – miejscowość i gmina we Francji, w regionie Oksytania, w departamencie Hérault. Według danych na rok 2018 gminę zamieszkiwały 29484 osoby, a gęstość zaludnienia wynosiła 580 osób/km². Wśród 1545 gmin Langwedocji-Roussillon Agde plasuje się na 11. miejscu pod względem liczby ludności, natomiast pod względem powierzchni na 57. miejscu. Podstawę miejscowej gospodarki stanowi turystyka i przemysł winiarski. We wschodniej części popularne kąpielisko Cap d’Agde. Jedno z najstarszych miast Francji, założone ok. 525 p.n.e. pod nazwą Agathe Tyche przez greckich kolonistów z Massalii (Marsylii) w ówczesnej delcie rzeki Hérault. Miasta partnerskie Antequera (Andaluzja), Hiszpania Przypisy Bibliografia Wielka encyklopedia PWN. T. 1. Warszawa: Wydawnictwo Naukowe PWN, 2001, s. 198 Francuski urząd statystyczny. (fr.).
Agde

Agde é uma comuna francesa de 19.988 habitantes (1999) do departamento de Hérault, na região Occitânia, situada à beira do mar Mediterrâneo, na desembocadura do rio Hérault. O nome « Agde » deriva do nome da colônia grega original, Ágata Tique (em grego: Αγαθής Τύχης; romaniz.: Agathé Tyché; lit. boa sorte). Durante o período romano foi conhecida como Ágata (em latim: Agatha) História A cidade de Agde foi fundada pelos gregos vindos de Marselha por volta do século VII a.C.. Agde foi um Bispado até a Revolução. Durante a Idade Média, o Viscondado pertenceu à casa dos Trencavel, antes de ser anexado pelos reis da França após a Cruzada dos albigenses. Em Agde situa-se a Catedral Saint-Etienne, fortificada, datando do século XII em lava basáltica. Economia Estação balneária e porto turístico graça ao Cap d'Agde (Cabo de Agde), o turismo e o comércio são as principais fontes de renda de uma cidade antigamente voltada exclusivamente à pesca e à viticultura. La Tamarissière e o Grau d'Agde, dependentes de Agde, são estações balneárias muito mais familiares que o Cap d'Agde, com diversos campings. Ligações externas Agde, site oficial Referências
Агд

Агд (фр. Agde [agd], окс. Agde [ˈate], лат. Agatha) — один из древнейших городов юга Франции, расположенный в департаменте Эро, у впадения реки Эро в Лионский залив Средиземного моря. Пристань на Лангедокском канале на полпути между Безье (к югу) и Сетом (к северу). Население около 20 тысяч жителей (1999). Город носит имя (греч. Ἀγαθή Τύχη), данное ему греками из Массилии в V веке до н. э. В античности это был крупный порт на юге Галлии. В 506 году Кесарий Арльский созвал здесь на собор три десятка западных епископов. В 725 году Агдом, как и всей Септиманией, овладели сарацины. Через 12 лет Карл Мартелл выбил их из Агда, оставив город в руинах. В 859 году Агд пал жертвой нападения морских пиратов (викингов) во главе с Гастингом. В Средние века строительство велось из местного тёмного базальта. Наиболее примечательная постройка — суровый однонефный собор Сент-Этьен, более похожий на замок (XI век, романика). Помимо епископа, Агд служил резиденцией светских правителей, носивших титул виконта и графа (см. графство Агд). После Альбигойского похода включён в королевский домен. В XVI веке служил яблоком раздора между гугенотами и католиками. Современная история Агда начинается в XVII веке, когда кардинал Ришельё задумал превратить его в крупнейший порт. Эти грандиозные планы так и не были до конца реализованы. В настоящее время Агд — популярный курорт. К морю примыкают две курортные зоны, Гро-д’Агд и Кап-д’Агд; последняя славится нудистскими пляжами. Примечания Ссылки Агд : [арх. 3 января 2023] / Л. А. Аксёнова // А — Анкетирование. — М. : Большая российская энциклопедия, 2005. — С. 180. — (Большая российская энциклопедия : [в 35 т.] / гл. ред. Ю. С. Осипов ; 2004—2017, т. 1). — ISBN 5-85270-329-X.
Agde

Agde je zdraviliško mesto in občina v južnem francoskem departmaju Hérault regije Languedoc-Roussillon. Leta 2006 je mesto imelo 23.988 prebivalcev. Geografija Kraj se nahaja v pokrajini Languedoc ob reki Hérault 4 km severno od njenega izliva v Sredozemsko morje, 20 km vzhodno od Béziersa. Severno od kraja se z reko križa vodni kanal Canal du Midi, ki skupaj z reko Garono preko Toulousa povezuje Sredozemsko morje (Sète) z Atlantikom (Bordeaux). Poleg samega središča občina vključuje tudi morska pristanišča in zdravilišča Le Grau d'Agde, la Tamarissière in le Cap d'Agde. Uprava Agde je sedež istoimenskega kantona, v katerega so poleg njegove vključene še občine Bessan, Marseillan in Vias s 40.082 prebivalci. Kanton je sestavni del okrožja Béziers. Zgodovina Obmorska naselbina Agathe Tyche je bila ustanovljena kot starogrška kolonija v 5. stoletju pred našim štetjem. Pod vizigotskim kraljem Alarihom II. je bil leta 506 kraj s cerkvijo sv. Andreja prizorišče koncila. Približno v 6. stoletju je Agde postal sedež škofije, ukinjene med francosko revolucijo. Njen poslednji škof, Charles François de Saint Simon Sandricourt, je bil v Parizu 26. julija 1794 usmrčen pod giljotino. Zanimivosti romanska katedrala sv. Štefana iz 12. stoletja, naslednica nekdanje karolinške cerkve iz 9. stoletja; slednja je stala na temeljih starorimske cerkve iz 5. stoletja, prvotno Dianinega templa. Ozemlje škofije je s konkordatom 1801 pripadlo škofiji v Montpellieru. cerkev sv. Andreja, prvotno iz 5. stoletja, sedež koncila v letu 506, cerkev sv. Severa iz konca 15. stoletja, cerkev Notre-Dame-du-Grau iz leta 1584, Canal du Midi z vodno ključavnico, mostom sv. Jožefa in upravno stavbo hôtel Riquet, muzej podvodne arheologije musée de l'Éphèbe, otok vulkanskega izvora île de Brescou s trdnjavo Fort de Brescou iz 16. stoletja. Sklici Zunanje povezave Uradna stran (francosko) Turizem
Агд

Агд (фр. Agde) је насеље и општина у јужној Француској у региону Лангдок-Русијон, у департману Еро која припада префектури Безје. По подацима из 2011. године у општини је живело 23.999 становника, а густина насељености је износила 471,49 становника/km². Општина се простире на површини од 50,81 km². Налази се на средњој надморској висини од 5 метара (максималној 110 m, а минималној 0 m). Демографија График промене броја становника у току последњих година Види још Списак општина у департману Еро Референце Спољашње везе База података: Insee (језик: француски) http://www.herault-tribune.com// Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (8. јануар 2007) http://www.ville-agde.fr/ Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (30. април 2009) https://web.archive.org/web/20060504172333/http://www.heraultmediterranee.net/index.php http://www.cyber-flag.net/Html/Agde.htm http://www.agde-herault.com/ Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (13. мај 2008) http://www.canaldumidi.com/Biterrois/Agde/Ecluse-ronde.php
Agde

Agde är en stad i departementet Hérault i regionen Occitanien i södra Frankrike. Den ligger vid floden Hérault, 4 km från Medelhavet, ca 50 km sydväst om Montpellier och ca 750 km från Paris. År 2023 hade Agde 29 939 invånare. Staden grundlades av fokaiaiska greker från Marseille omkring 600 f.Kr. och var ett biskopssäte ända fram till franska revolutionen. Under medeltiden lydde Agde under vicomter från ätten Trencavel innan det annekterades av de fransk kung. Agde är välkänt för den bruna basalt som används lokalt, till exempel i katedralen Saint-Étienne från 1100-talet, byggd ovanpå en romansk kyrka från 400-talet. Befolkningsutveckling Antalet invånare i kommunen Agde Referens:INSEE Galleri Se även Lista över kommuner i departementet Hérault Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Agde. Wikimedia Commons har media som rör Agde.
Агд

Аґд або Агд — місто та муніципалітет у Франції, у регіоні Окситанія, департамент Еро. Населення — 29 612 осіб (2022). Муніципалітет розташований на відстані близько 630 км на південь від Парижа, 50 км на південний захід від Монпельє. Історія До 2015 року муніципалітет перебував у складі регіону Лангедок-Русійон. Від 1 січня 2016 року належить до нового об'єднаного регіону Окситанія. Демографія Динаміка населення ( ): Розподіл населення за віком та статтю (2006): Економіка 2010 року серед 14 623 осіб працездатного віку (15—64 років) 9310 були активними, 5313 — неактивними (показник активності 63,7%, у 1999 році було 64,3%). З 9310 активних мешканців працювало 7195 осіб (3720 чоловіків та 3475 жінок), безробітними було 2115 (988 чоловіків та 1127 жінок). Серед 5313 неактивних 1093 особи були учнями чи студентами, 2173 — пенсіонерами, 2047 були неактивними з інших причин. У 2010 році в муніципалітеті числилось 14184 оподатковані домогосподарства, у яких проживали 28624,0 особи, медіана доходів виносила 16 329 євро на одного особоспоживача Сусідні муніципалітети Галерея зображень Посилання місто Агд, Офіційний сайт [Архівовано 30 квітня 2009 у Wayback Machine.] Див. також Список муніципалітетів департаменту Еро Примітки