NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jardines Etnobotánicos de la Gardie

El Jardines Etnobotánicos de la Gardie en francés : Jardins ethnobotaniques de la Gardie es un jardín botánico, especializado en los cereales y verduras cultivares de la herencia de la zona de Gard, en Rousson, Francia. Localización Se ubica en los terrenos de un antiguo patio de colegio. Jardins ethnobotaniques de la Gardie, Pont d'avène, Rousson, Département de Gard, Languedoc-Roussillon France-Francia. Planos y vistas satelitales.44°10′47″N 4°9′3″E Se encuentra abierto a diario excepto los lunes en julio y agosto, y las tardes de los fines de semana de mayo, junio y septiembre. Se cobra una tarifa de entrada. Historia Este jardín botánico está organizado como una serie de claros de bosque que ilustran la etnobotánica rural en la región de Cévennes, cuya economía rural estaba basada en la administración de los recursos del bosque, la granja familiar, y el pastoreo del ganado.​ Colecciones Sus colecciones están enfocadas en las plantas cultivadas tradicionalmente en : Huertos Cereales de variedades antiguas; Botánico, el jardín botánico contiene una serie de plantas de la herencia incluyendo más de 60 variedades de parras de uvas; 23 tipos de olivos; frutas y bayas incluyendo madroños, sáucos, azufaifas, nísperos, y moreras; Jardín medieval, con variedades de verduras de las que se cultivaban en la Edad Media incluyendo coles, achicoria, puerros, lechugas, cebollas, espinacas, nabos, y alubias blancas. Jardín de hierbas, Ilustración del manejo de colmenas y producción de miel; Plantas que se encuentran en los muros de piedra de separación de terrenos de cultivo; Ilustración de la producción de carbón vegetal en Horno. Referencias Enlaces externos Jardins ethnobotaniques de la Gardie "Hidden gardens of southern France", Louisa Jones, The Telegraph, 28 Jul 2008. Entrada en la página de Parcs et Jardins (Francés) Entrada en la página de 1001 Fleurs (Francés) Entrada en la página de Jardinez (Francés) Entrada en Pays Cevennes (Francés) Archivado el 6 de octubre de 2011 en Wayback Machine.
Petit Estany Blau

El Petit Estany Blau és un estany del Pirineu, situat en el terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, a l'Alta Cerdanya, de la Catalunya del Nord. És a 2.523,5 metres d'altitud, entre el Puig Peric, que fa 2.810 metres d'altitud, i el Puig de la Cometa, de 2.763 metres. Té a ponent seu l'Estany Blau i, més lluny, l'Estany de la Grava. Com tots els estanys esmentats, pertany a la conca de la Tet. El Petit Estany Blau és un indret visitat habitualment per les rutes excursionistes del sector nord del Massís del Carlit. Referències
Estany de la Grava

L'Estany de la Grava és un estany del Pirineu, situat en el terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, a l'Alta Cerdanya, de la Catalunya del Nord. És a 2.523,5 metres d'altitud, entre el Puig de la Grava, que fa 2.673,2 metres d'altitud, i el Puig de la Cometa, de 2.763 metres, més a prop d'aquest darrer. Té a llevant seu l'Estany Blau i, més lluny, el Petit Estany Blau. Com tots els estanys esmentats, pertany a la conca de la Tet. L'Estany de la Grava és un indret visitat habitualment per les rutes excursionistes del sector nord del Massís del Carlit. Referències
Estany de la Llosa (els Angles)

L'Estany de la Llosa és un estany a cavall dels termes comunals dels Angles, a la comarca del Capcir, i d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, a la comarca de l'Alta Cerdanya, tots dos de la Catalunya del Nord. Està situat a 2.237,5 metres d'altitud sobre el nivell del mar. Rep les aigües del Rec de Puig Peric, un dels orígens de la Tet. En el costat nord de l'estany hi ha una zona de molleres, o aiguamolls. L'estany té una superfície d'uns 0,13 km². Referències Bibliografia Becat, Joan. «4 - Els Angles i 5 - Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032. Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Els Angles i Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
Estany de la Llosa (Angostrina)

L'Estany de la Llosa, un dels dos del mateix nom en aquest terme, és un estany del Pirineu, situat en el terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, a l'Alta Cerdanya, de la Catalunya del Nord. És a 2.414,9 metres d'altitud, a la Coma de la Llosa, a llevant de la Serra de l'Orri, al sud-oest del Puig Peric i al sud-est del Puig de la Cometa i de l'Estany Blau. Té sota seu, al sud-est, l'Estany Baix, subsidiari seu. Com tots els estanys esmentats, pertany a la conca de la Tet. L'Estany de la Llosa és un indret visitat habitualment per les rutes excursionistes del sector nord del Massís del Carlit. Referències
Estany Baix

L'Estany Baix és un estany del Pirineu, situat en el terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, a l'Alta Cerdanya, de la Catalunya del Nord. És a 2.414,9 metres d'altitud, a la Coma de la Llosa, a llevant de la Serra de l'Orri, al sud-oest del Puig Peric i al sud-est del Puig de la Cometa i de l'Estany Blau. Té damunt seu, al nord-oest, l'Estany de la Llosa, del qual és subsidiari. Com tots els estanys esmentats, pertany a la conca de la Tet. L'Estany Baix, com el de la Llosa és un indret visitat habitualment per les rutes excursionistes del sector nord del Massís del Carlit. Referències Bibliografia Becat, Joan. «5 - Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032. Mercadal (coord.), Oriol; Giménez (fot.), Emili. «El Capcir. Els Angles». A: Patrimoni medieval de la Cerdanya i el Capcir. Barcelona: Rafael Dalmau, Editor, 2017, p. 240-241 (Col·lecció Camí Ral, núm. 39). ISBN 978-84-232-0830-2. Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
L'Estanyol (Angostrina)

L'Estanyol és un estany del Pirineu, situat en el terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, a l'Alta Cerdanya, de la Catalunya del Nord. És a prop de l'extrem nord-oest del terme al qual pertany. Té en el seu costat de ponent una extensa mollera, aiguamoll. És a 2.297,1 metres d'altitud. Com tots els estanys esmentats, pertany a la conca de la Tet. L'Estanyol és un indret visitat habitualment per les rutes excursionistes del sector nord del Massís del Carlit. Referències
Estany de Roset

L'Estany de Roset és un estany del Pirineu, situat en el terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, a l'Alta Cerdanya, de la Catalunya del Nord. És a prop de l'extrem nord-oest del terme comunal al qual pertany, a prop al nord-est dee l'Estany de Lanós i a llevant de l'Estany de Lanoset. És també a prop al sud-est de la Portella d'Orlú, o de Serra Blanca. L'Estany de Roset és un indret visitat habitualment per les rutes excursionistes del sector nord del Massís del Carlit relacionades amb l'Estany de Lanós. Referències Bibliografia Becat, Joan. «5 - Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032. Mercadal (coord.), Oriol; Giménez (fot.), Emili. «El Capcir. Els Angles». A: Patrimoni medieval de la Cerdanya i el Capcir. Barcelona: Rafael Dalmau, Editor, 2017, p. 240-241 (Col·lecció Camí Ral, núm. 39). ISBN 978-84-232-0830-2. Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
Estany de Lanoset

L'Estany de Lanoset és un estany del Pirineu, situat en el terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, a l'Alta Cerdanya, de la Catalunya del Nord. És a prop de l'extrem nord-oest del terme comunal al qual pertany, a prop al nord de l'extrem nord-est de l'Estany de Lanós i a ponent de l'Estany de Roset. És també a prop al sud de la Portella d'Orlú, o de Serra Blanca. És a 2.232,3 metres d'altitud. L'Estany de Lanoset és un destí sovintejat per les rutes excursionistes del nord del Massís del Carlit. Referències
Estany dels Forats

L'Estany dels Forats és un estany del Pirineu, situat en el terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, a l'Alta Cerdanya, de la Catalunya del Nord. És a 2.457,4 metres d'altitud, al centre del sector nord del terme al qual pertany, a prop al nord-oest del cim del Carlit, i també a prop, tot i que més lluny, al sud del Puig de Castell Isard. L'Estany dels Forats és un indret visitat habitualment per les rutes excursionistes del sector nord del Massís del Carlit. Referències
Estany del Racó

L'Estany del Racó és un estany del Pirineu, situat en el terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, a l'Alta Cerdanya, de la Catalunya del Nord. És a 2.170,1 metres d'altitud, al sector nord-est del terme al qual pertany, al Ras del Carlit, en el vessant nord-est del cim del Carlit, al nord-oest del Llac de la Bollosa. Com tots els estanys esmentats, pertany a la conca de la Tet. L'Estany del Racó és un indret visitat habitualment per les rutes excursionistes del sector nord del Massís del Carlit. Referències
Estany de les Dugues

L'Estany de les Dugues és un llac d'origen glacial del Massís del Carlit, dins del terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, de l'Alta Cerdanya, a la Catalunya del Nord. És a l'est del Carlit, a la zona nord-est del terme al qual pertany, a ponent del Llac de la Bollosa i a llevant del Carlit. Pertany al conjunt d'estanys de la capçalera del Riu d'Angostrina, del qual és l'inferior i el situat més al sud-est del bloc d'estanys. Per damunt seu té l'Estany de Sobirans, el de Trebens, el d'en Gombau, el del Castellar, i per dessota, l'Estany de Vallell, l'Estany Llong, l'Estany Llat, cap al sud-oest, i l'Estany de la Comassa, l'Estany Sec, l'Estany del Viver i l'Estany Negre cap al sud-est. Aquests estanys inferiors al de les Dugues s'uneixen a les Basses d'en Gombau, d'on davalla cap al sud el Riu d'Angostrina. Referències Notes Bibliografia Becat, Joan. «5 - Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032. Mercadal (coord.), Oriol; Giménez (fot.), Emili. «El Capcir. Els Angles». A: Patrimoni medieval de la Cerdanya i el Capcir. Barcelona: Rafael Dalmau, Editor, 2017, p. 240-241 (Col·lecció Camí Ral, núm. 39). ISBN 978-84-232-0830-2. Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
Estany de Sobirans

L'estany de Sobirans o estany Sobirà és un llac d'origen glacial del Massís del Carlit, situat a 2.326,5, dins del terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, de l'Alta Cerdanya, a la Catalunya del Nord. És a l'est del Carlit. Rep la seva aigua dels rierols que baixen d'aquest darrer cim i dels estanys de Trebens i d'en Gombau. Desguassa per la vall d'Angostrina via el rec de l'estany Llat, el Mesclant d'Aigües, el riu d'Angostrina i, finalment, el Reür, a través dels quals aporta la seva aigua al riu Segre. És el superior del conjunt d'estanys de la capçalera del riu d'Angostrina. Per dessota seu té l'estany de Trebens, el d'en Gombau, el del Castellar, l'estany de les Dugues, l'estany de Vallell, l'estany Llong, l'estany Llat, cap al sud-oest, i l'estany de la Comassa, l'estany Sec, l'estany del Viver i l'estany Negre cap al sud-est. Les aigües d'aquests estanys inferiors s'uneixen a les Basses d'en Gombau, d'on davalla cap al sud el Riu d'Angostrina. Referències Bibliografia Becat, Joan. «5 - Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032. Mercadal (coord.), Oriol; Giménez (fot.), Emili. «El Capcir. Els Angles». A: Patrimoni medieval de la Cerdanya i el Capcir. Barcelona: Rafael Dalmau, Editor, 2017, p. 240-241 (Col·lecció Camí Ral, núm. 39). ISBN 978-84-232-0830-2. Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8. Enllaços externs Fotografies (francès)(castellà)
Estany de Trebens

L'Estany de Trebens és un llac d'origen glacial del massís del Carlit, situat a 2.326,5, dins del terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, de l'Alta Cerdanya, a la Catalunya del Nord. És a l'est del Carlit. Rep la seva aigua dels rierols que baixen d'aquest darrer cim i de l'estany de Sobirans, que és per damunt seu, a l'oest. És el segon en alçada del conjunt d'estanys de la capçalera del riu d'Angostrina. Per dessota seu té l'estany d'en Gombau, estany del Castellar, l'estany de les Dugues, l'estany de Vallell, l'estany Llong, l'estany Llat, cap al sud-oest, i l'estany de la Comassa, l'estany Sec, l'estany del Viver i l'estany Negre cap al sud-est. Les aigües d'aquests estanys inferiors s'uneixen a les basses d'en Gombau, d'on davalla cap al sud el Riu d'Angostrina. Referències Notes Bibliografia Becat, Joan. «5 - Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032. Mercadal (coord.), Oriol; Giménez (fot.), Emili. «El Capcir. Els Angles». A: Patrimoni medieval de la Cerdanya i el Capcir. Barcelona: Rafael Dalmau, Editor, 2017, p. 240-241 (Col·lecció Camí Ral, núm. 39). ISBN 978-84-232-0830-2. Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
Estany d'en Gombau

L'Estany d'en Gombau és un llac d'origen glacial del Massís del Carlit, situat a 2.326,5, dins del terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, de l'Alta Cerdanya, a la Catalunya del Nord. És a l'est del Carlit. Rep la seva aigua dels rierols que baixen d'aquest darrer cim i dels estanys de Sobirans i de Trebens, que són per damunt seu, a l'oest. És el tercer en alçada del conjunt d'estanys de la capçalera del Riu d'Angostrina, i està pràcticament unit als seus veïns per tots dos costats. Per dessota seu té l'Estany del Castellar, l'Estany de les Dugues, l'Estany de Vallell, l'Estany Llong, l'Estany Llat, cap al sud-oest, i l'Estany de la Comassa, l'Estany Sec, l'Estany del Viver i l'Estany Negre cap al sud-est. Les aigües d'aquests estanys inferiors s'uneixen a les Basses d'en Gombau, d'on davalla cap al sud el Riu d'Angostrina. Referències
Basses d'en Gombau

Les Basses d'en Gombau és una zona lacustre i de molleres del Massís del Carlit, situades a 2.127,2, dins del terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, de l'Alta Cerdanya, a la Catalunya del Nord. Són a l'est del Carlit. Rep la seva aigua dels estanys que té per damunt seu i que conformes la capçalera del Riu d'Angostrina, inicialment anomenat Rec de l'Estany Llat. És el més baix en alçada del conjunt d'estanys de la capçalera del riu esmentat. Per damunt seu té l'Estany de Sobirans, el de Trebens, el del Castellar, el de les Dugues, el de Vallell, l'Estany Llong, l'Estany Llat, que davallen del nord-oest, i l'Estany de la Comassa, l'Estany Sec, l'Estany del Viver i l'Estany Negre, que provenen del nord-est. Les Basses d'en Gombau uneixen les aigües de tots els estanys esmentats, d'on davallen cap al sud pel Riu d'Angostrina, mitjançant el rec esmentat. Referències Bibliografia Becat, Joan. «5 - Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032. Mercadal (coord.), Oriol; Giménez (fot.), Emili. «El Capcir. Els Angles». A: Patrimoni medieval de la Cerdanya i el Capcir. Barcelona: Rafael Dalmau, Editor, 2017, p. 240-241 (Col·lecció Camí Ral, núm. 39). ISBN 978-84-232-0830-2. Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
Estany de Vallell

L'Estany de Vallell és un llac d'origen glacial del Massís del Carlit, dins del terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, de l'Alta Cerdanya, a la Catalunya del Nord. És a l'est del Carlit, a la zona nord-est del terme al qual pertany, a ponent del Llac de la Bollosa i a llevant del Carlit. Pertany al conjunt d'estanys de la capçalera del Riu d'Angostrina, del qual és l'inferior i el situat més al sud-est del bloc d'estanys. Per damunt seu té l'Estany de Sobirans, el de Trebens, el d'en Gombau, el del Castellar i l'Estany de les Dugues, i per dessota, l'Estany Llong, l'Estany Llat, cap al sud-oest, i l'Estany de la Comassa, l'Estany Sec, l'Estany del Viver i l'Estany Negre cap al sud-est. Els estanys inferiors al de les Dugues s'uneixen a les Basses d'en Gombau, d'on davalla cap al sud el Riu d'Angostrina, a través del Rec de l'Estany Llat. Referències Notes Bibliografia Becat, Joan. «5 - Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032. Mercadal (coord.), Oriol; Giménez (fot.), Emili. «El Capcir. Els Angles». A: Patrimoni medieval de la Cerdanya i el Capcir. Barcelona: Rafael Dalmau, Editor, 2017, p. 240-241 (Col·lecció Camí Ral, núm. 39). ISBN 978-84-232-0830-2. Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
Estany Llat

L'Estany Llat és un llac d'origen glacial del Massís del Carlit, dins del terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, de l'Alta Cerdanya, a la Catalunya del Nord. És a 2.175,2 metres d'altitud, a l'est del Carlit, a la zona nord-est del terme al qual pertany, a ponent del Llac de la Bollosa i a llevant del Carlit. Pertany al conjunt d'estanys de la capçalera del Riu d'Angostrina, del qual és un dels inferiors, al sud-oest del bloc d'estanys. Per damunt seu té l'Estany de Sobirans, el de Trebens, el d'en Gombau, el del Castellar, l'Estany de les Dugues i l'Estany de Vallell i l'Estany Llong, i per dessota, les Basses d'en Gombau, cap al sud-oest, i l'Estany de la Comassa, l'Estany Sec, l'Estany del Viver i l'Estany Negre cap al sud-est. Els estanys inferiors al de les Dugues s'uneixen a les Basses d'en Gombau, d'on davalla cap al sud el Riu d'Angostrina, a través del Rec de l'Estany Llat. Referències Notes Bibliografia Becat, Joan. «5 - Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032. Mercadal (coord.), Oriol; Giménez (fot.), Emili. «El Capcir. Els Angles». A: Patrimoni medieval de la Cerdanya i el Capcir. Barcelona: Rafael Dalmau, Editor, 2017, p. 240-241 (Col·lecció Camí Ral, núm. 39). ISBN 978-84-232-0830-2. Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
Estany Negre (Angostrina)

L'Estany Negre és un estany del Pirineu, situat a 2.146,1 metres d'altitud en el terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, a l'Alta Cerdanya, de la Catalunya del Nord. És a 2.457,4 metres d'altitud, al sector nord-est del terme al qual pertany, a llevant del Carlit, i a prop a ponent del Llac de la Bollosa. És al sud de l'Estany del Viver, del qual rep les aigües, i al sud-est de l'Estany Sec, tot i que les aigües d'aquest darrer se'n van cap al sud, sense afluir a l'Estany Negre. Referències Bibliografia Becat, Joan. «5 - Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032. Mercadal (coord.), Oriol; Giménez (fot.), Emili. «El Capcir. Els Angles». A: Patrimoni medieval de la Cerdanya i el Capcir. Barcelona: Rafael Dalmau, Editor, 2017, p. 240-241 (Col·lecció Camí Ral, núm. 39). ISBN 978-84-232-0830-2. Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
Estany del Viver

L'Estany del Viver és un llac d'origen glacial del Massís del Carlit, situat a 2.142,5 metres d'altitud dins del terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, de l'Alta Cerdanya, a la Catalunya del Nord. És a l'est del Carlit, a la zona nord-est del terme al qual pertany, a ponent del Llac de la Bollosa. Pertany al conjunt d'estanys de la capçalera del Riu d'Angostrina, del qual és el situat més al nord-est. Tanmateix, és un estany independent del sistema que uneix els altres de la mateixa zona, i només té connexió amb l'Estany Negre, en el qual desguassa. Referències Bibliografia Becat, Joan. «5 - Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032. Mercadal (coord.), Oriol; Giménez (fot.), Emili. «El Capcir. Els Angles». A: Patrimoni medieval de la Cerdanya i el Capcir. Barcelona: Rafael Dalmau, Editor, 2017, p. 240-241 (Col·lecció Camí Ral, núm. 39). ISBN 978-84-232-0830-2. Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Angostrina i Vilanova de les Escaldes». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8. Vegeu també Llacs del Carlit