NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Buranski stolp

Buranski stolp (kirgiško: Бурана мунарасы, Burana munarasi) je spodnji del porušenega minareta v dolini Čuj v severnem Kirgizistanu, približno 80 km vzhodno od glavnega mesta Biškek. Stolp, nagrobniki, nekaj zemeljskih nasipov ter ostanki gradu in treh mavzolejev je vse, kar je ostalo od starodavnega mesta Balasagun, ki so ga ustanovili Karakanidi konec 9. stoletja. Stolp je bil zgrajen v 11. stoletju in postal zgled za druge minarete. Strmo zunanje stopnišče in vijugasto stopnišče v notranjosti stolpa obiskovalcem omogočata, da se povzpnejo na vrh. Stolp je ena od najstarejših zgradb v Srednji Aziji. Stolp je bil prvotno visok 45 metrov. V naslednjih stoletjih so ga številni potresi znatno poškodovali. Zadnji večji potres v 15. stoletju je zrušil zgornjo polovico stolpa in ga znižal na sedanjo višino 25 metrov. V 70. letih prejšnjega stoletja so se obnovili temelji stolpa in popravila zahodna stran stolpa, ki ji je grozilo porušenje. Območje stolpa, vključno z mavzoleji, temelji gradu in nagrobniki, je zdaj muzej. Znotraj območja je manjša zgradba z muzejem predmetov, najdenih na najdišču in v okolici. Legenda S stolpom je povezana legenda, ki pravi, da se je mogočnemu kanu rodila hči. Kan je na praznovanje njenega rojstva povabil vse vedeževalce in modrece iz dežele, da bi mu napovedali njeno prihodnost. Nek starec je rekel, da bo njegova hči na svoj šestnajsti rojstni dan umrla zaradi ugriza pajka. Da bi zaščitil hčerko, je kan zgradil visok stolp, v katerem je sama živela njegova hči. Kanovi služabniki so ji prinašali hrano v košari po lestvi, prislonjeni ob stolp. Vse je bilo temeljito pregledano, da v stolp ne bi mogel priti noben pajek. Na njen šestnajsti rojstni dan je kan priredil rojstnodnevno praznovanje in ji prinesel košaro sadja, v kateri je bil skrit pajek, vendar ga ni nihče opazil. Ko je hči segla po sadju, jo je pajek ugriznil in hči je umrla. Kan je bil zaradi njene smrti pretresen in tako silno jokal, da se je del stolpa podrl. Galerija Tower site 122 Sklici
Вежа Бурана

Вежа Бурана (кирг. Бурана мунарасы) — великий мінарет у Чуйській долині на півночі Киргизстану. Він розташований близько 80 км на схід від столиці країни Бішкек, поблизу міста Токмок. Вежа разом із похованнями, земляними укріпленнями, руїнами замку та трьох мавзолеїв — це все, що залишилося від стародавнього міста Баласагун, заснованого Караханідами наприкінці 9 століття. Збудована в 11 столітті вежа слугувала зразком для кількох інших мінаретів. Це одна з найдавніших архітектурних споруд Середньої Азії. Ззовні вежа восьмикутна, всередині кругла. Сходи, що починаються ззовні, через двері на висоті 5 м заходять всередину і продовжуються крутими гвинтовими сходами, дозволяють відвідувачам піднятися на її дах. Спочатку споруда мала висоту 45 м, однак протягом століть ряд землетрусів завдав їй значної шкоди. Останній великий землетрус у 15 столітті зруйнував верхню половину вежі, зменшивши її до нинішньої висоти 25 м. У 1970-х роках виконано проєкт реконструкції фундаменту та ремонт західної сторони вежі, якій загрожував новий обвал. Уся територія, включно з мавзолеями, фундаментами замку та надгробками, тепер функціонує як музей. На території є невелика будівля, де зібрана історична інформація, а також артефакти, знайдені на місці та в околицях. Легенда Легенда, пов'язана з вежею, розповідає про народження дочки могутнього хана. Хан відзначив цю подію, запросивши всіх ворожбитів своєї країни, щоб вони прорікли йому майбутнє його дочки. Один старець сказав, що його донька помре від укусу павука на свій шістнадцятий день народження. Щоб захистити її, хан побудував високу вежу, аби її донька жила в ній сама. Слуги хана приносили їй їжу, доставляючи її в кошику, піднімаючись по драбині, приставленій до вежі. Все ретельно спланували, щоби жоден павук не потрапив у вежу. На шістнадцятий день народження хан привітав доньку, сам принісши їй кошик фруктів. Однак батько не помітив отруйного павука, який сховався в кошику. Коли його дочка потягнулася до фрукта, павук вкусив її на смерть. Несасмовитий від горя хан так голосно плакав, що частина вежі розвалилася. Примітки
Staatliche Philharmonie Bischkek

Die Staatliche Philharmonie Bischkek Toktogul Satylganow ist eine Philharmonie in Bischkek, der Hauptstadt Kirgisistans. Sie ist nach dem Akyn Toktogul Satylganow benannt. Geschichte Die Philharmonie wurde am 7. Oktober 1936 gegründet. Gebäude Das Gebäude liegt im Zentrum Bischkeks am Tschüi-Prospekt. Vor dem Museum befindet sich ein Platz, in dessen Mitte eine Manas-Statue steht. Die Statue ist umgeben von weiteren Statuen, die seine Weggefährten sowie berühmte Manastschi darstellen. Das Gebäude selbst ist weiß gehalten und wurde unter Herrschaft der Sowjetunion gebaut. Sein Hauptsaal fasst 1108 Personen. Das Gebäude ist denkmalgeschützt. Einzelnachweise
Kyrgyz National Philharmonic

The Toktogul Satylganov Kyrgyz National Philharmonic is a landmark building in Bishkek, Kyrgyzstan and home to musical performances. It is named after Kyrgyz aqyn Toktogul Satylganov. Building design The Philharmonic Society, founded on 7 October 1936 on the basis of the orchestra of folk instruments, did not have its own concert hall for many years, with the concerts being staged in the halls of Komvuz as well as the hall of the Ministry of Agriculture. The building has a large hall for 1,108 seats and a small organ hall for 314 seats. The current building was designed by A. Pechenkin and completed in 1980. The building faces city hall. A statue of Manas and fountains are on the grounds. The building's architecture is brutalist from the Soviet era. There was a fire in the building in August 2018. Events The Congress of Women of the Kyrgyz Republic hosted 25 U.S. Airmen at the venue in 2010 for International Women's Day. Four presidential inaugurations have taken place at the philharmonic (Askar Akayev in 2000, Roza Otunbayeva in 2010, Almazbek Atambayev in 2011, and Sadyr Japarov in 2021). References
Национальная филармония Кыргызстана

Кыргызская национальная филармония имени Токтогула Сатылганова — сооружение в Бишкеке, в котором проводятся различные концерты, оперы, выступление различных киргизских и иностранных исполнителей. История Филармония, основанная 7 октября 1936 года на базе оркестра народных инструментов, в течение многих лет не имела собственного концертного зала. Концерты проводились в залах Комвуза, а также в зале Министерства сельского хозяйства. В здании есть большой зал на 1108 мест и малый органный зал на 314 мест. Нынешнее здание было спроектировано А. Печенкиным и построено в 1980 году. Здание выходит фасадом на мэрию. На территории установлены статуя Манаса и фонтаны. Архитектура здания выполнена в стиле советского брутализма. В августе 2018 года в здании произошёл пожар. Примечания
Сын-Таш

Сын-Таш — село в Ысык-Атинском районе Чуйской области Кыргызстана. Входит в состав айылного аймака Сын-Таш (кирг. Сын-Таш айылдык аймагы). Расположено в 57 км от столицы Кыргызстана города Бишкек. Согласно оценочным данным Национального статистического комитета Кыргызской Республики, численность населения села на начало 2026 года составляла 1037 человек. В селе находится малая гидроэлектростанция «Иссыката» мощностью 1,6 МВт. Известные уроженцы Примечания
Rajon Panfilow

Der Rajon Panfilow (nach Iwan W. Panfilow) ist ein Rajon des Oblus Tschüi in Kirgisistan mit 48.879 Einwohnern (Stand 2022). Das Verwaltungszentrum ist die Stadt Kajyndy. Verwaltungsgliederung Insgesamt umfasst der Bezirk eine Stadt (Kajyngdy) und 20 Dörfer in sechs Landgemeinden (ajyl okmotu). Diese sind: Einzelnachweise
Panfilov District, Kyrgyzstan

The Panfilov District (Kyrgyz: Панфилов району, romanized: Panfilov rayonu) is a district of Chüy Region in northern Kyrgyzstan. Its area is 2,606 square kilometres (1,006 sq mi), and its resident population was 47,938 in 2021. The administrative seat lies at Kayyngdy (Kaindy). The district covers the westernmost part of the Chüy Region, and a mountainous exclave separated from the rest of the Panfilov District by the Jayyl District. Population Rural communities and villages In total, Panfilov District includes 1 city and 20 settlements in 6 rural communities (aiyl okmotus). Each rural community includes one or several villages. The rural communities and settlements in the Panfilov District are as follows: city Kayyngdy (town of district significance) Frunze (seat: Chaldybar; incl. Cholok-Aryk and Chorgolu) Kurama (seat: Panfilov; incl. Jayylma, Orto-Aryk and Efironos) Kürpüldök (seat: Kürpüldök; incl. Kirov and Rovnoye) Ortoev (seat: Telman; incl. Bukara and Kum-Aryk) Chaldybar (seat: Birinchi May; incl. Ozernoye, Oktyabr and Oyrondu) Voznesenovka (seat: Voznesenovka; incl. Orto-Kayyrma and Erkin-Say) References
Distrito de Panfilov

El distrito de Panfilov (en kirguís: Панфилов району) es uno de los rayones (distrito) de la provincia de Chuy en Kirguistán. Tiene como capital la ciudad de Kaingdy. En 2009 tenía una población de 41 754 habitantes. Dos terceras partes de los habitantes son étnicamente kirguises y un quinto rusos.​ Se ubica en el oeste de la provincia y comprende dos áreas no contiguas. La primera tiene frontera al norte y oeste con Kazajistán, y además limita al sur con la provincia de Talas. En esta primera área se concentra la población distrital, al pasar por aquí la ciudad lineal que une Biskek con Merki. La segunda área es una zona alargada y muy poco poblada, ubicada al sur, y limita con las provincias de Talas al noroeste, Jalal-Abad al suroeste y Naryn en dos tramos separados al sur y sureste.​ Subdivisiones Comprende la ciudad de Kaingdy (la capital) y veinte pueblos, estos últimos agrupados en las siguientes seis comunidades rurales o aiyl aimagy:​ Voznesenovka "Kurama" (con sede en Panfilov) Kürpüldök "Ortoev" (con sede en Telman) "Frunze" (con sede en Chaldybar) "Chaldybar" (con sede en Birichi Mai) Referencias
District de Panfilov (Kirghizistan)

Le district de Panfilov (en kirghize : Панфилов району) est un raion de la province de Tchouï dans le nord du Kirghizistan. Établi le 23 juillet 1930 sous le nom de « district Staline », il a pris en 1961 son nom actuel, inspiré de la ville de Moscou. Son chef-lieu est la ville de Kayyngdy. Sa superficie est de 2 606 km2 ; 41 754 personnes y résidaient en 2009. Géographie Le district est divisé en deux zones non connexes, séparées par le district de Jayyl : la frange extrême ouest de la province de Tchouï, et une partie montagneuse de cette province, plus au sud. Population Communautés rurales et villages Le district de Panfilov comprend : la ville de Kayyngdy et 20 villages regroupés en 6 communautés rurales (aiyl okmotu) : Voznesenovka (villages Voznesenovka (centre), Orto-Kayyrma et Erkin-Say) Kürpüldök (villages Kürpüldök (centre), Imeni Kirova et Rovnoye) Ortoev (villages Imeni Telmana (centre), Bukara et Kum-Aryk) Kurama (villages Panfilovskoye (centre), Jayylma, Orto-Aryk et Efironos) Frunze (villages Chaldybar (centre), Cholok-Aryk et Chorgolu) Tchaldybar (villages Pervomayskoye (centre), Ozernoye, Oktyabrskoye et Oyrondu) Références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Panfilov district » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Portail du Kirghizistan
Rejon Panfiłow

Rejon Panfiłow (kirg. Панфилов району; ros. Панфиловский район) – rejon w Kirgistanie w obwodzie czujskim. W 2009 roku liczył 41 754 mieszkańców (z czego 68,8% stanowili Kirgizi, 17,8% – Rosjanie, 2,7% – Kazachowie, 2,1% – Ukraińcy) i obejmował 10 199 gospodarstw domowych. Siedzibą administracyjną rejonu jest Kajyngdy. Przypisy
Панфиловский район (Кыргызстан)

Панфиловский район (кирг. Панфилов району) — административно-территориальная единица в составе Чуйской области Кыргызстана. Площадь района составляет 4861 км², численность населения — 41 754 человека (2009). Административный центр — город Каинды (кирг. Кайыңды). Район находится на крайнем западе Чуйской области, состоя из двух частей, разделённых территорией Таласской области. История Панфиловский район был образован 2 апреля 1942 года в составе Фрунзенской области путём разукрупнения Калининского района. 27 января 1959 года район передан в прямое подчинение Киргизской ССР. 26 ноября 1959 года упразднён с передачей территории в Калининский район. 19 апреля 1977 года район был восстановлен. Население По данным переписи населения Кыргызстана 2009 года, киргизы составляют 28 736 человек из 41 754 жителей района (68,8 %), русские — 7418 человек (17,8 %), казахи — 1110 человек (2,7 %), украинцы — 878 человек (2,1 %), турки — 787 человек (1,9 %), узбеки — 754 человек (1,9 %), таджики — 459 человек (1,1 %). Административно-территориальное деление Городские населённые пункты: Город Каинды. Сельские населённые пункты (сёла), входящие в 6 аильных (сельских) округов: Вознесеновский аильный округ: с. Вознесеновка, Орто-Кайырма, Эркин-Сай; Аильный округ Курама: с. Панфиловское, Джайылма, Орто-Арык, Эфиронос; Кюрпюльдекский аильный округ: с. Кюрпюльдек, имени Кирова, Ровное; Ортоевский аильный округ: с. имени Тельмана, Букара, Кум-Арык; Фрунзенский аильный округ: с. Чалдыбар, Чолок-Арык, Чорголу; Чалдыбарский аильный округ: с. Первомайское, Озёрное, Октябрьское, Ойронду. Примечания
Rajon Sokuluk

Sokuluk ist ein Rajon (Landkreis) im Oblus Tschüi im Norden Kirgisistans. Nach einem Zensus aus dem Jahr 2009 leben 159.231 Menschen in dem Rajon, dessen Hauptort die gleichnamige Ortschaft Sokuluk ist. Nach der darauffolgenden Volkszählung im Jahr 2022 lebten 257.959 Menschen im Rajon. Lage Der Rajon mit einer Fläche von 2550 Quadratkilometern liegt im Norden des Landes. Im Süden grenzt Sokuluk an den Rajon Panfilow mit dem Hauptort Kajyngdy, westlich schließt sich der Rajon Moskwa mit dem Hauptort Belowodsk, östlich der Rajon Alamüdün, der die kirgisische Hauptstadt Bischkek umschließt, die eine eigene Verwaltungseinheit bildet, an. Im Norden grenzt der Rajon Sokuluk an das Nachbarland Kasachstan, der Ort Kamyschanowka ist der wichtigste Ort im Grenzgebiet auf kirgisischer Seite. Die Geographie der Region ist geprägt von den nördlichen Ausläufern des Kirgisisches Gebirges, das sich bis in den Süden des Rajons erstreckt. Dort befindet sich die Quelle des Flusses Sokuluk, der in den Aksuu mündet, der wiederum ein Nebenfluss des Tschüi ist. Dieser bildet im Nordosten des Rajons die Grenze zu Kasachstan. Das Flusssystem Tschüi und der Große Tschüikanal stellen die Wasserversorgung der Region sicher und werden für die Bewässerung in der Landwirtschaft genutzt. Nach einer Auswertung aus dem Jahr 2004 wurden im Rajon Sokuluk 56.604 Hektar zu landwirtschaftlichen Zwecken bewässert, dies entspricht circa 22 % der Gesamtfläche des Gebiets. Verkehr Die Verkehrsinfrastruktur in der Region profitiert von der Nähe zur Hauptstadt Bischkek im Osten des Rajons. Die kirgisische Fernstraße M39 verläuft in Ost-West-Richtung durch den Rajon. Die Fernstraße ist Teil der Europastraße 40, die vom französischen Calais ins kasachische Ridder führt. Auch die Bahnstrecke Lugowoi–Bischkek, die die kasachische Stadt Lugowoi im Westen und Bischkek im Osten verbindet, verläuft durch den Rajon Sokuluk. Auf der kasachischen Seite der Grenze im Norden des Rajons bildete die A2 eine der wichtigsten Straßenverbindungen der Region und kann von kirgisischer Seite über einen Grenzübergang bei Kamyschanowka erreicht werden. Orte Der größte Ort des Rajons ist der Hauptort Sokuluk mit 30.185 Einwohnern (2022). Weitere wichtige Orte sind Schopokow mit 10.018 Einwohnern, Dschangy-Dscher mit 6.383 Einwohnern und Kysyl-Tuu mit 6.336 Einwohnern. Weblinks Einzelnachweise
Sokuluk District

Sokuluk (Kyrgyz: Сокулук району; Russian: Сокулукский район) is a district of the Chüy Region in northern Kyrgyzstan. Its area is 2,550 square kilometres (980 sq mi), and its resident population was 194,579 in 2021. The administrative seat lies at Sokuluk village. Population Rural communities and villages In total, Sokuluk District includes 1 town and 68 settlements in 19 rural communities (ayyl aymagy). Each rural community includes one or several villages. The rural communities and settlements in the Sokuluk District are as follows: town Shopokov Asylbash (seat: Asylbash; incl. Kirov) At-Bashy (seat: Manas; incl. Ak-Jol, Lesnoye and Tört-Köl) Birinchi May (seat: Birinchi May; incl. Natsionalnoye and Panfilov) Frunze (seat: Frunze; incl. Komsomol, Ozernoye and Studencheskoye) Gavrilovka (seat: Gavrilovka; incl. Jangarach, Romanovka and Shalta) Jangy-Jer (seat: Jangy-Jer; incl. Verkhnevostochnoye, Zapadnoye, Zelenoye and Nizhnevostochnoye) Jangy-Pakhta (seat: Jangy-Pakhta; incl. Ak-Kashat, Zarya, May and Mirny) Kamyshanovka (seat: Kamyshanovka) Kaynazarova (seat: Chat-Köl; incl. Belek and Tüz) Krupskaya (seat: Sokuluk; incl. Jakynky Aral, Alysky Aral and Birinchi May) Kün-Tuu (seat: Kün-Tuu; incl. Dostuk, Kichi-Shalta, Shalta and Chong-Jar) Kyzyl-Tuu (seat: Kyzyl-Tuu; incl. Kara-Sakal, Malovodnoye, Novoye and Tokbay) Novopavlovka (seat: Novopavlovka; incl. Uchkun) Orok (seat: Jal; incl. Jogorku Orok, Kaltar, Kashka-Bash, Tömönkü Orok, Plodovoye, Sarban and Selektsionnoye) Saz (seat: Saz; incl. Konush) Sokuluk (seat: Sokuluk) Tömönkü Chüy (seat: Tömönkü Chüy; incl. Mirnoye, Sadovoye, Severnoye, Stepnoye and Taltak) Tösh-Bulak (seat: Tösh-Bulak; incl. Börülü and Chetindi) Voyenno-Antonovka (seat: Voyenno-Antonovka) References
Distrito de Sokuluk

El distrito de Sokuluk (en kirguís: Сокулук району) es uno de los rayones (distrito) de la provincia de Chuy en Kirguistán. Tiene como capital el pueblo de Sokuluk. En 2009 tenía una población de 159 231 habitantes. Dos terceras partes de los habitantes son étnicamente kirguises y un quinto rusos. El resto de la población se reparte entre muy diversas minorías, entre las que destacan los kazajos, dunganos y turcos.​ Se ubica al oeste de la capital nacional Biskek, y se extiende de forma alargada de sur a norte, desde el nacimiento del río Sokuluk hasta la frontera con Kazajistán. El centro del raión está atravesado por la ciudad lineal que une Biskek con Merki; en esta aglomeración lineal se ubica la capital distrital Sokuluk, un pueblo dividido en dos ayuntamientos, que además forma conurbación en la misma línea con la ciudad de Shopokov. Aunque esta última localidad es la única clasificada oficialmente como urbana en el distrito, parte de sus zonas rurales funcionan en la práctica como áreas periféricas de Biskek.​ Subdivisiones Comprende la ciudad de Shopokov y las siguientes diecinueve comunidades rurales o aiyl aimagy:​ El número de pueblos que comprenden estos ayuntamientos es difícil de determinar debido a la expansión urbana de la capital nacional Biskek. En 2024 se iniciaron trámites para integrar en el territorio de la capital nacional a Novopavlovka y Orok, lo que va a reducir la superficie del distrito de Sokuluk.​ Referencias
District de Sokuluk

Le district de Sokuluk (en kirghize : Сокулук району) est un raion de la province de Tchouï dans le nord du Kirghizistan. Son chef-lieu est le village de Sokuluk. Sa superficie est de 2 550 km2 ; 159 231 personnes y résidaient en 2009. Géographie Le district a une superficie de 2 550 kilomètres carrés. Au sud, Sokuluk jouxte le district de Panfilov , à l'ouest se trouve le district de Moskva et à l'est s'étend le district d'Alamüdün, qui entoure la capitale Bichkek, cette dernière constituant une unité administrative distincte. Au nord, le district de Sokuluk est limitrophe du Kazakhstan, Kamychanovka étant la localité principale de la zone frontalière du côté kirghiz. Population Communautés rurales et villages Le district de Sokuluk comprend la ville de Chopokov et 68 villages regroupés en 19 communautés rurales (aiyl okmotu) : At-Bashi (villages Manas (centre), Ak-Jol, Lesnoe et Tört-Köl) Tösh-Bulak (villages Tösh-Bulak (centre), Börülü et Chetindi) Voenno-Antonovka Gavrilovka (villages Gavrilovka (centre), Jylamysh, Romanovka et Shalta) Jangy-Jer (villages Jangy-Jer (centre), Verkhnevostochnoye, Zapadnoye, Zelenoye et Nizhnevostochnoye) Jangy-Pakhta (villages Jany-Pakhta (centre), Ak-Kashat, Zarya, Mayskoye et Mirny) Kamyshanovka Asylbash (villages Asylbash (centre) et Kirovskoye) Kuntuu (villages Kuntuu (centre), Dostuk, Malaya Shalta, Shalta et Chong-Jar) Imeni Krupskoy (villages Sokuluk (centre), Jakynky Aral, Chetki Aral et Pervoye Maya) Kyzyl-Tuu (villages Kyzyl-Tuu (centre), Kara-Sakal, Malovodnoye, Novoe et Tokbay) Nizhnechuyskoe (villages Nizhnechuyskoye (centre), Mirnoye, Sadovoye, Severnoye, Stepnoye et Taltak) Novopavlovka (villages Novopavlovka (centre) et Uchkun) Saz (villages Saz (centre) et Konush) Orok (villages Jal (centre), Verkhny Orok, Kaltar, Kashka-Bash, Nizhniy Orok, Plodovoye, Sarban et Selektsionnoye) Pervomayskoe (villages Pervomayskoe (centre), Natsionalnoye et Imeni Panfilova) Sokuluk Frunze (villages Imeni Frunze (centre), Komsomolskoye, Ozernoye et Studencheskoye) Imeni Kaynazarovoy (villages Chat-Köl (centre), Belek et Tuz) Références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Sokuluk district » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Liens externes Articles connexes Portail du Kirghizistan
Rejon Sokułuk

Rejon Sokułuk (kirg. Сокулук району; ros. Сокулукский район) – rejon w Kirgistanie w obwodzie czujskim. W 2009 roku liczył 159 231 mieszkańców (z czego 62,6% stanowili Kirgizi, 20,5% – Rosjanie, 2,7% – Kazachowie, 1,9% – Dunganie, 1,8% – Turcy, 1,4% – Azerowie, 1,2% – Ukraińcy, 1,1% – Ujgurzy) i obejmował 40 356 gospodarstw domowych. Siedzibą administracyjną rejonu jest Sokułuk. Przypisy
Rajon Dschajyl

Der Rajon Dschajyl (kirgisisch Жайыл району; bis 1993: Rajon Kalinin) ist ein Rajon der Oblast Tschüi im Norden Kirgisistans mit 114.852 Einwohnern. (Stand 2022) Der Verwaltungssitz liegt in Karabalta. Neben dem Hauptgebiet gibt es im Suusamyr-Tal eine Exklave. Landgemeinden Insgesamt umfasst der Rajon Dschajyl 1 Stadt und 36 Siedlungen in 12 Landgemeinden (ajyl okmutu). Stadt Karabalta Ak-Baschat Dschajyl Kara-Suu Krasnowostotschny Kysyl-Dyjkan Poltawka Sarybulak Sarykoo Sosnowka Stepnoje Suussamyr Taldybulak Einzelnachweise
Jayyl District

Jaiyl District (Kyrgyz: Жайыл району, romanized: Jaiyl raionu), formerly called Kalinin District until May 1993, is a district of Chüy Region in northern Kyrgyzstan. Its area is 3,453 square kilometres (1,333 sq mi), and its resident population was 112,211 in 2021. The administrative seat lies at Kara-Balta. It also administers an exclave in the southwestern heel of Chüy Region (the Suusamyr Valley, not on map at right), separated from the rest of the Jayyl District by the Panfilov District. Population Populated places In total, Jayyl District include 1 town and 36 settlements in 12 rural communities (ayyl aymagy). Each rural community can consist of one or several villages. The rural communities and settlements in the Jayyl District are: town Kara-Balta (town of district significance) Ak-Bashat (seat: Novonikolayevka; incl. Aydarbek, Ak-Bashat and Aral) Jayyl (seat: Alekseyevka; incl. Jayyl) Kara-Suu (seat: Stavropolovka; incl. Kara-Suu) Krasnovostochny (seat: Kalinin; incl. Kaldyk and Kara-Döbö) Kyzyl-Dyykan (seat: Petropavlovka; incl. Kyzyl-Dyykan) Poltavka (seat: Poltavka; incl. Orto-Suu and Mal-Tabar) Sary-Bulak (seat: Sary-Bulak; incl. Mongoldor) Sary-Koo (seat: Eriktuu; incl. Altyn, Jeken, Jon-Aryk, Iyri-Suu and Fedorovka) Sosnovka (seat: Sosnovka) Stepnoye (seat: Stepnoye) Suusamyr (seat: Suusamyr; incl. Kaysar, Birinchi May, Tunuk, Kojomkul, Karakol and Kyzyl-Oy) Taldy-Bulak (seat: Böksö-Jol; incl. Kayyrma and Bekitay) References