Biskek

Biskek (Бишкек, بىشكهك) Kirgizisztán fővárosa. Lakossága mintegy 900 000 fő (2005-ös adat). Biskek a széles sugárutak és márványborítású középületek városa, ahol nagy számban találhatók a régi, szovjet stílusú lakóházak, belső udvarokkal, a külvárosokban pedig kisebb családi házak épültek. A város négyzethálós utcaszerkezetű, az utakat számtalan hatalmas fa szegélyezi, ezek öntözésére, pedig minden út mellett kis méretű öntöző árkokat alakítottak ki. A város, árnyat adó fákkal és hatalmas tereivel, Közép-Ázsia legzöldebb városának számít. Biskek mellékvágánnyal kapcsolódik rá a Turkesztán–Szibéria-vasútvonalra. A város neve A települést 1878-ban alapították a Kokandi Kánság – Pispek nevű – erődítményének a helyén. 1925-ben Mihail Frunze (1885–1925) bolsevik katonai parancsnok, a város szülötte után, a halálát követő megemlékezésen a neve Frunzegrad – majd ezt, 1926 áprilisában a hatalom újra megváltoztatta, ezúttal Frunze lett. Mivel a kirgiz nyelvben nem ejtették az F hangot és a szóeleji mássalhangzó-torlódás sem megengedett, a helyiek ezt úgy ejtették, „Purunze”. Kirgizisztán függetlenné válása után felmerült a névváltoztatás, de kiderült a Pispek szó eredettörténete ismeretlen. Ekkor döntöttek úgy, a kumisz készítésére szolgáló köpülőszerszámról a biskekről nevezik el. Hogy a háztartási eszköz nevének mi köze az erőd nevéhez, tisztázatlan, de 1991-ben a elfogadták az új elnevezést, Biskek. Földrajz Biskek körülbelül 800 m tengerszint fölötti magasságon helyezkedik el, a 4800 métert elérő Ala-Too hegység északi lankáin, amely a Tien-san hegylánc nyugati meghosszabbítása. A közeli hegylánc lélegzetelállító szépséggel magasodik a város fölé. A várostól északra található az ország éléskamrája, az itt kezdődő sztyepp Kazahsztán területére is messze benyúlik. A területet a Csu folyó látja el vízzel. Éghajlat A város éghajlata nedves kontinentális, az átlagos csapadékmennyiség 440 milliméter évente. Az átlagos napi hőmérséklet januárban −3 °C, júniusban 25 °C. A nyári hónapokban erős szél- és porviharok is előfordulhatnak. A téli hónapokban előfordulhat hó, illetve gyakori a sűrű köd is. Történelem Eredetileg a selyemút Tien-san hegyláncon átkelő egyik elágazásának karaván pihenőhelye volt (talán a szogdok alapították), amit 1825-ben egy agyagerőddel erősített meg Muhammad Ali kokandi kán. Amikor Oroszország 1862-ben a területet magához csatolta, a cári csapatok az erődöt is bevették és lerombolták. Az oroszok katonai támaszpontot hoztak itt létre. 1877-től az akkori orosz kormányzat hatalmas termőföldek kiutalásával ösztönözte orosz földművesek betelepülését. A város 1926-ban lett az újonnan létrehozott Kirgiz SZSZK fővárosa. A Szovjetunió széthullását követően Kirgizisztán 1991-ben nyerte el függetlenségét és a főváros ekkor kapta mai nevét, a „Biskeket”. Ma eleven, gyorsan modernizálódó város, számtalan étteremmel, kávéházzal, utcáin egyre több használt európai és japán gépkocsival és a mindenhol jelenlévő ún. marsrutká-val. A marsrutkák olyan, közepes méretű autóbuszok, amelyek iránytaxiként funkcionálnak, a kötött útvonalon bárhol megállíthatók fel- vagy leszállás végett. A kb. 15-18 személyes buszokon nem ritkán 30-an is utaznak, a viteldíj 5 szom, ami kb. 25 forintnak felel meg (2010). A szovjet időkben számos hatalmas ipari üzem működött itt, kiemelkedő példája ezeknek a Lenin-művek, ahova a második világháború idején Sztálin az előrenyomuló német hadseregek elől kitelepítette a Moszkva-környéki nehézipari gyárakat. Ezek az üzemek mára szinte teljesen beszüntették a termelést, illetve igen korlátozott mértékben működnek tovább. Biskekben volt az egyik nagyobb szovjet katonai pilótakiképző-központ, ahol nagyszámú magyar pilóta is tanulta a mesterséget. Vadászrepülőgépekre, szállítógépekre és katonai helikopterekre egyaránt képeztek itt ki szakembereket. Talán leghíresebb diákja az iskolának Hoszni Mubárak volt, aki néhány évtizeddel később Egyiptom elnöke lett. Az Egyesült Államok 2002-ben jogot szerzett a város központjától 25 km-re észak-északnyugatra fekvő Manasz nemzetközi repülőtér igénybevételére, ahol légibázist alakítottak ki. Az USA légi ereje innen hajtotta végre afganisztáni és iraki bevetéseinek jelentős részét. A bázis először a Ganci Légibázis nevet kapta, majd amikor a légierő belső utasításából kiderült, hogy külföldi légibázis nem viselheti amerikai hős nevét, a bázis elnyerte ma is használatos nevét, a Manas Air Base-t (a legendás kirgiz hős után), bár a média a mai napig előszeretettel nevezi Gancinak. Ezek után Oroszország is létrehozta saját légibázisát a közeli Kant városában. Látnivalók Biskek Közép-Ázsia egyik legszebb és leghaladóbb városa, az ősi selyemúton helyezkedik el. Bár maga a város viszonylag fiatal, a környező területek bővelkednek olyan látványosságokban, amelyek a történelem előttről, a buddhizmus, a nesztoriánus hatás, a tekintélyes kánságok és a szovjet időszakból származnak. A város jelentős területét foglalják el a hatalmas közparkok, emlékművek, széles utak, és egyéb nyílt terek. Az Ala-Too hegység, a várostól 40 km-re, csodálatos hátteret nyújt a városi látnivalóknak; a hegységben található az Ala Arcsa Nemzeti Park, amely megéri a kb. egyórás utazást. Állami Történeti Múzeum, a város főterén található Állami Iparművészeti Múzeum, hagyományos kirgiz népművészet bemutatója Frunze Emlékház Nagyszámú Lenin-szobor maradt fenn a városban, a legnagyobb a Parlamenttel szemben egy zöld parkban helyezkedik el – 2003-ban helyezték át ide eredeti helyéről, a város főteréről Mihail Vasziljevics Frunze lovas szobra a vasútállomással szembeni téren áll A Fehér Ház, a kirgiz kormányzati központ egy hatalmas, hétemeletes, fehér márvány borítású épület, a Kirgiz SZSZK Kommunista Párt volt székháza Az Ala-Too tér a Függetlenségi emlékművel, ahol őrségváltást lehet megtekinteni. Gazdaság Biskek filmipari központ, jelentős kapacitással rendelkezik az ipar, a bányászat valamint az idegenforgalom területén. Éjszakai élet A fővárosban több nagy night club működik ezek közül kiemelkedik az Apple, a City, a Heaven, a Fire & Ice és az Emporio. Kereskedelem Nagyon sokféle vásárlási lehetőség adódik Biskekben. Ezek az olcsó, keleti bazár jellegű piacoktól egészen az elegáns plázákig terjednek. Közép-Ázsia legnagyobb piacának tartják a Dordoj piacot, ami hatalmas áruválasztékot kínál. Friss fűszerekért, napi konyhai alapanyagokért, vagy egyszerű látványosságként, fel kell keresni az Os bazárt. „Narodnij” néven bevásárlóközpont-hálózat is működik a fővárosban, itt hitelkártyát is elfogadnak. Biskeknek pláza jellegű áruházai is vannak: a CUM (Centralnij Unyiverszalnij Magazin), a Dordoj Plaza és a Beta Üzletek. Testvérvárosok USA, Colorado Springs – (1994) USA, Meriden – (2005) Törökország, Ankara Törökország, İzmir Kazahsztán, Almati Kazahsztán, Asztana Irán, Qazvin Kína, Ürümcsi Fehéroroszország, Minszk– (2008) Lásd még Kirgizisztán Toktogul Abdilasz Maldibajev Jegyzetek További információk Biskek saját szemüvegen át Biskeki útleírás és fotók Kirgizisztán Fejlesztési Kapu Kirgizisztán Online Turizmus Kirgizisztánban