Gazimestan

Gazimestan (srbsko cirilsko Газиместан, srbsko: [ɡaziměstaːn], albansko Gazimestani) je spominsko območje in spomenik bitki na Kosovskem polju (1389), ki leži približno 6–7 kilometrov jugovzhodno od dejanskega bojišča, znanega kot Kosovo polje. Gazimestan je dostopen z ceste Priština–Mitrovica, na 50 metrov visokem hribu nad ravnino, približno 5 km severozahodno od Prištine. Vsako leto, na Vidov dan (dan svetega Vida), 28. junija, se ob spomeniku odvija spominska slovesnost, ki jo v poznejših letih prekriva tudi podoba kneza Lazarja, ki je vodil srbsko vojsko v bitki na Kosovskem polju. Beseda Gazimestan izhaja iz arabske besede gazi – 'junak, sveti bojevnik' – in srbske besede mesto – 'kraj'. Zgodovina Spomini na bitko na Kosovskem polju na Gazimestanu so postali bolj vidni in pomembni po ustanovitvi Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev leta 1919. Po letu 1924 je bil tam zgrajen spominski park. Leta 1989, ob 600. obletnici bitke na Kosovu, je srbski predsednik Slobodan Milošević imel slavni in kontroverzni govor, govor na Gazimestanu, ki je bil imenovan izhodišče razpada Jugoslavije. Leta 1997 je bilo območje razglašeno za kulturno dediščino Srbije. Pri spomeniku se je zbralo veliko število Srbov v počastitev Vidovdana. Med temi zborovanji je včasih prišlo do nasilnih protestov skupnosti kosovskih Albancev. Spomenik Spomenik na Gazimestanu je zasnoval Aleksandar Deroko in je bil zgrajen leta 1953 po naročilu srbske komunistične vlade. Spomenik je povezal »borbeno tradicijo« srbskega ljudstva s sodobno zmago komunistične revolucije. Zasnovan je v obliki srednjeveškega stolpa. V notranjosti so napisi z odlomki ljudske poezije o bitki na Kosovskem polju. Njegova zasnova je sprožila razpravo o arhitekturnem slogu: modernistični kritiki, ki jih je zastopal pisatelj Živorad Stojković, so ga imeli za nezdružljivega s časom in spominjajočega na arhitekturni slog, ki je bil priljubljen v Kraljevini Jugoslaviji. Kasneje je bilo na spomeniku v cirilici vključeno tudi prekletstvo Kosova, ki ga je zapisal folklorist Vuk Karadžić iz 19. stoletja in ki preklinja vsakega Srba, ki se ne bori na Kosovu. Danes je spomenik pod stalnim policijskim varstvom in obdan z visoko ograjo. Trdi se, da je bil spomenik namerno bombardiran in poškodovan med Natovim bombardiranjem Jugoslavije; vendar je preiskava akademikov Andrása Riedlmayerja in Andrewa Herscherja, objavljena leta 2001, pokazala, da morebitna opažena škoda »ni bila skladna z ničemer, kar bi lahko povzročil zračni napad«. Stopnišče v notranjosti spomenika je bilo po vojni na Kosovu domnevno poškodovano z eksplozivom. Kamen Gazimestanski kamen (srbsko Газиместан камен, latinizirano: Gazimestan kamen) je zapis o bitki na Kosovskem polju leta 1389, za katerega se domneva, da ga je sestavil sin in dedič kneza Lazarja, Stefan Lazarević. Napis je bil vklesan v kamniti steber, ki je bil po bitki pri Ankari (1402) postavljen na Gazimestanu, prizorišču bitke. Danes je to besedilo vklesano na majhnem kamnitem stebru, ki stoji poleg spomenika na Gazimestanu. Gre za hvalevredno pesem, napisano v obliki apostrofa, v kateri je mogoče videti vpliv cerkvene poezije, a ima tudi oddaljene odmeve viteških epov. Besedilo je naslovljeno na nameravanega popotnika, njegov začetek pa je vzet iz starodavnega epigrafa in se glasi: »Človek, ki vstopa na srbsko zemljo«. Slavi pogum in duhovnost kneza Lazarja, ki predstavlja vrhunec človeške duhovnosti. Njegovo ljudstvo sije kot svetle zvezde, kot zemlja s pisanim cvetjem, oblečeno v zlato in okrašeno z dragimi kamni. Takšna upodobitev srbske vojske v kosovski vojni se bo kasneje pojavila v ljudskem epu (v pesmi Car Lazar in carica Milica), pa tudi v sodobni poeziji (pri Rakiću v pesmi Na Gazimestanu). Besedilo se v srbščini glasi: Sklici Zunanje povezave kosovo.net Eparhija-prizren.com (srbsko) Деспот Стефан Лазаревић ОВЕ РЕЧИ НАПИСАНЕ БИШЕ НА МРАМОРНОМ СТУБУ НА КОСОВУ