NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Palais de la jeunesse et des sports (Pristina)

Le Palais de la jeunesse et des sports (en albanais: Pallati i Rinisë dhe i Sporteve ; en serbe cyrillique : Палата омладине и спорта ; en serbe latin : Palata omladine i sporta) est un complexe multifonctionnel à Pristina, la capitale du Kosovo. Il est également connu sous le nom de Boro Ramiz et a été construit entre 1977 et 1981. Sur trois côtés du palais, des escaliers extérieurs mènent à une terrasse sur laquelle se trouve l'entrée principale. Le toit à caissons est soutenu par deux sur huit piliers en béton symétriques. Devant le complexe se trouve Newborn, un des monuments les plus connus de la ville. Historique Fin des années 1970, le gouvernement yougoslave décide la construction d'un grand complexe au centre de Pristina, après avoir organisé un référendum en 1975, sollicitant les habitants de la ville pour savoir s'ils souhaitaient ou non la construction. Le budget du complexe était d'environ 520 millions de dinars, dont 60% devaient être fournis par les habitants eux-mêmes. Les habitants ont voté en faveur du projet. En signe de fraternité et d'unité socialistes, il doit son nom à Boro Vukmirovic et Ramiz Sadiku, un partisan serbe et un partisan albanais, qui ont combattu et sont morts ensemble contre les fascistes pendant la Seconde Guerre mondiale. Le palais est devenu l'un des centres les plus développés pour le sport au Kosovo. Sur une superficie de 14 hectares, le complexe comprenait un centre mémorial pour la jeunesse, une salle universelle d'une capacité de 7 000 places, une piscine olympique, plusieurs petites piscines, et des terrains pour d'autres sports tel que football, volley-ball, basket-ball, tennis, hockey et handball. Quelques mois après la fin de la guerre d'indépendance du Kosovo en 2000, une partie du bâtiment a été victime d'un incendie. Il n’a toujours pas été entièrement rénové et la partie détruite sert aujourd’hui de parking. Depuis la fin de la guerre, une grande photo d'Adem Jashari, le fondateur de l'Armée de libération du Kosovo, tué par les forces pro-serbes en 1998 avec toute sa famille, est accrochée à l'entrée du bâtiment et est considérée comme un héros de guerre au Kosovo. En 2014, des rénovations d'un montant total de 115 000 euros ont été réalisées. D'autres rénovations à hauteur de 200 000 euros ont été réalisées en 2023 dans le gymnase, afin de ramener les sols, paniers et chaises aux normes de la FIBA en préparation aux Jeux méditerranéens de 2030. Utilisation actuelle Aujourd'hui, le rez-de-chaussée du bâtiment abrite plusieurs cafés, bars et restaurants ainsi qu'un petit centre commercial. De plus, il y a une salle de sport, une discothèque, un théâtre et les locaux de l'école américaine du Kosovo. Une trentaine de clubs sportifs différents s'entraînent au Palais de la Jeunesse, de la Culture et des Sports. Le club de basketball KB Pristina et le club de handball KH Pristina ont leur base dans le Palais de la jeunesse, de la culture et des sports. Galerie Sources Warrander, Gail, et Knaus, Verena (2010), "Kosovo", Bradt, 2. Édition , page 130 Références Portail du Kosovo Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Palazzo della Gioventù e dello Sport

Il Palazzo della Gioventù e dello Sport (in albanese Pallati i Rinise dhe Sporteve; in serbo Палата омладине и спорта?, Palata Omladine i Sporta, in precedenza denominata Boro e Ramiz) è un'arena coperta situata a Priština (in albanese Prishtina) suddivisa in due sale, un grande con capienza di 8 000 spettatori e una piccola con capienza di 3 000 spettatori. Ospita le partite casalinghe del K.B. Prishtina. La struttura fu progettata dall'architetto jugoslavo Živorad "Žika" Janković. Storia Nel 1974, durante il sistema socialista in Kosovo, fu indetto un concorso di architettura a Priština per costruire un grande centro sportivo a pochi metri dal centro della città. Cinque studi di architettura hanno presentato una proposta, oltre allo Skopje Faculty Architecture Institute, che ha realizzato altri due progetti. La giuria ha deciso di assegnare il primo premio a Živorad Janković, che ha guidato lo studio di architettura DOM insieme a Halid Muhasilovic e Srecko Espak. Il Palazzo della Gioventù e dello Sport è stato originariamente chiamato "Boro e Ramiz" in onore dei partigiani jugoslavi della seconda guerra mondiale ed eroi popolari della Jugoslavia: Boro Vukmirovic e Ramiz Sadiku. Come tale il nome doveva simboleggiare la fratellanza e l'unità tra serbi e albanesi che costituivano la maggioranza della popolazione in Kosovo. Nel 2000, la grande sala ha subito un incendio e da allora non è più stata utilizzata. Tuttavia, l'area minore è ancora attiva e nel 2014 ha ospitato l'ultima fase della Balkan International Basketball League 2013-2014. Note Voci correlate Osservatorio di Priština Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Palazzo della Gioventù e dello Sport Collegamenti esterni Sito ufficiale, su pallatirinise.com. (ES) Storia del edificio, su hiddenarchitecture.net. (EN) Mappa, su vymaps.com.
Pałac Młodzieży i Sportu w Prisztinie

Pałac Młodzieży i Sportu (alb. Pallati i Rinisë dhe Sporteve) – obiekt sportowy w Prisztinie, w Kosowie. Został otwarty w 1977 roku. Budynek mieści pod jednym dachem dwie hale widowiskowo-sportowe, jednak po pożarze z 2000 roku tylko mniejsza z nich zachowała swą funkcję sportową. Z areny korzystają koszykarze drużyny KB Prishtina. Obiekt został wybudowany w latach 1975–1977, a jego projektantem był Živorad Janković. Budowę poprzedziło referendum, w którym mieszkańcy miasta opowiedzieli się za budową kompleksu. Powstały budynek mieścił pod jednym dachem dwie hale widowiskowo-sportowe, większą, mogącą pomieścić 8000 widzów i mniejszą, o pojemności 3000 widzów. W ramach projektu powstały również podziemne parkingi oraz mniejszy budynek, mieszczący w przeszłości centrum młodzieżowe. Arena powstała tuż obok Stadionu Miejskiego. Pierwotnie obiekt nazywał się centrum „Boro i Ramiz”, od imion dwóch jugosłowiańskich partyzantów, Boro Vukmirovicia i Ramiza Sadiku, zamordowanych w 1943 roku. Po II wojnie światowej ich imiona stały się symbolem unii pomiędzy Albańczykami i Serbami, jednak po wojnie w Kosowie zdecydowano się na przemianowanie obiektu na Pałac Młodzieży i Sportu. 25 lutego 2000 roku doszło do pożaru obiektu, spowodowanego przez wadliwą instalację elektryczną. Po pożarze budynek został częściowo odbudowany, jednak główna hala nie odzyskała ponownie funkcji sportowej, została jedynie prowizorycznie zaadaptowana na parking samochodowy. Z mniejszej hali regularnie korzystają koszykarze klubu KB Prishtina. Przed budynkiem znajduje się pomnik Newborn. Przypisy
СРЦ Боро и Рамиз

Друштвено-спортски рекреативни центар Боро и Рамиз је вишенаменска хала која се налази у Приштини. Садржи две арене, од којих је већа капацитета од 8.000, а мања од 3.000 седишта. Такође обухвата тржни центар, затворени паркинг, две конгресне хале и библиотеку. Зграда у целини има преко 10.000 квадратних метара. Назив је настао по народним херојима Бори Вукмировићу и Рамизу Садикуу који су постали симбол Народноослободилачке борбе Косова и Метохије и представљали братство и јединство између Срба и Албанаца. Историја Године 1975. одржан је референдум и грађани Приштине, главног града тадашње Социјалистичке Аутономне Покрајине Косово, гласали су за изградњу велике хале. Први део комплекса Омладински центар „Боро и Рамиз” свечано је отворен 18. новембра 1977. на годишњицу ослобођења Приштине, док је спортски центар отворен 18. новембра 1981. године. Назив „Боро и Рамиз” носи по двојици југословенских партизана и народних хероја Југославије из Другог светског рата — Бору Вукмировићу и Рамизу Садикуу. Вукмировић је био Србин, а Садику Албанац, па је тако назван да симболизује братство и јединство између Срба и Албанаца. Зграда је тешко оштећена у пожару 25. фебруара 2000. године. Делимично је реновирана, али већа арена и конгресна сала су и даље ван употребе. Власништво над зградом спорно је између града Приштине и Агенције за приватизацију. Зграда Мању арену углавном користи за кошарку КК Приштина. У априлу 2014. била је домаћин Фајнал-фора Балканске лиге у кошарци. Арена се такође користи за футсал, рукомет, атлетику, кошарку, одбојку, бројна друга спортска такмичења, разне концерте, изложбе, сајмове, конвенције и конгресе. Већа арена тренутно није у употреби због пожара 2000. године. Коментатори и навијачи су позвали да се „Велики Колосеум” реновира и користи за домаће утакмице КК Приштина. Тржни центар има низ услуга као што су заједнички паркинг, 6D биоскоп, велнес-центар, бројни ресторани, кафићи и продавнице. Споменик Newborn налази се испред зграде. Види још Опсерваторија у Приштини Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Bibliothek Hivzi Sylejmani

Die Kommunalbibliothek (albanisch Biblioteka ndërkomunale) in Pristina wurde im Februar 1945 gegründet. Anfangs betrug ihr Bestand 1.300 Medien in albanischer und serbischer Sprache sowie einem weiteren kleinen Medienbestand an Broschüren und Heftchen aus der Kriegszeit, die in einem Nebengebäude ausgestellt wurden. Im Jahr 1947, nur zwei Jahre nach ihrer Öffnung, wurden sämtliche Medien in das heutige Gebäude verlegt, wo seither die Bibliothek ohne Unterbrechung ihre Arbeit fortsetzt. Nach der Schließung der damaligen Zentralen Bibliothek der damaligen Autonomen Provinz Kosovo und Metochien (albanisch Krahina Autonome e Kosoves dhe Metohise), (serbisch-kyrillisch Аутономна Покрајина Косово и Метохија) im Jahr 1953, wurde ihr Medienbestand der Bibliothek Hivzi Syeljmani zugeteilt. Seither funktionierte sie bis 1956 als einzige zentrale Bibliothek für das ganze Territorium des Kosovo. Offizielle Gründung und wechselnde amtliche Bezeichnungen Dokumente belegen indes, dass die Bibliothek durch die Stadtverwaltung Priština lediglich am 12. April 1963 unter dem Namen Volksbibliothek Miladin Popovic offiziell anerkannt wurde. In den folgenden Jahren wurde die Bibliothek mehrmals umbenannt und wieder auf den Namen Miladin Popovic wieder ernannt. Ab 1993 bis 1999 erhält sie nach der Aufhebung der Autonomie des Kosovo die serbische Bezeichnung Grada Biblioteka. Nach Abzug des serbischen Staatsapparats nach dem Kosovokrieg wurde sie weiterhin verschiedentlich bezeichnet, so beispielsweise als Biblioteka e Qytetit Hivzi Sylejmani (Stadtbibliothek Hivzi Sylejmani), Biblioteka Rajonale Hivzi Sylejmani (Regionalbibliothek Hivzi Sylejmani) oder Biblioteka Ndërkomunale Hivzi Sylejmani (Interkommunale Bibliothek Hivzi Sylejmani). Weblinks Offizielle Website Einzelnachweise
Bajram Aliu Stadium

The Bajram Aliu Stadium is a multi-use stadium in Skenderaj, Kosovo. It is currently used mostly for football matches and is the home ground of Drenica of the Kosovar Superliga. The stadium holds around 1,000 people. It was built prior to the Kosovo War. After a 25-year attempt to join the UEFA (and by extension FIFA), Kosovo was permitted to join in 2016, which opened them up to much-needed financial sponsorship that would be put into renovating and restoring existing football facilities. References External links Stadium information
Стадион Бајрам Алију

Стадион Бајрам Алију (алб. Stadiumi Bajram Aliu) вишенаменски је стадион у Србици. Тренутно се углавном користи за фудбалске утакмице, а дом је клуба Дреница. Има капацитет од 9.000 седишта. Изграђен је пре рата на Косову и Метохији. Након 25-годишњег покушаја да се придружи УЕФА-и, Република Косово се званично придидружила 2016. године, што је отворило преко потребно финансијско спонзорство које ће бити уложено у реновирање и рестаурацију постојећих фудбалских објеката на овој територији. Напомене Референце
Косовска Каменица (община)

Община Косовска Каменица (на сръбски: Општина Косовска Каменица, на албански: Komuna e Kamenicës) е разположена в Гнилянски окръг, Косово. Неин административен център е град Косовска Каменица. Общата площ на общината е 413 км2. Населението е 27823 души, по приблизителна оценка за 2019 г., предимно албанци. Население Населението на общината през 2003 година е 63 000 души, от тях 82,5 % албанци и 17,6 % сърби. Източници Портал „Косово“
Gemeinde Kamenica

Die Gemeinde Kamenica (albanisch Komuna e Kamenicës, serbisch Општина Косовска Каменица Opština Kosovska Kamenica) ist eine Gemeinde im Osten des Kosovo. Sie liegt im Bezirk Gjilan. Verwaltungssitz ist die Stadt Kamenica. Geographie Die Gemeinde ist die östlichste des Landes und hat mit 58 Dörfern eine Fläche von 423 km², was sie zu einer der größeren des Kosovo macht. Der Amtssitz befindet sich in der Stadt Kamenica, die sich im südwestlichen Teil der Gemeindefläche befindet. Im Westen grenzt die Gemeinde an Novo Brdo und Pristina sowie an Serbien im Norden (Medveđa und Leskovac) und Osten (Vranje und Bujanovac). Im Süden grenzt sie an die Gemeinde Ranilug, die Gemeindeexklave Petroc südlich von Ranilug grenzt an die Gemeinde Gjilan. Zusammen mit den Gemeinden Gjilan, Klokot, Parteš, Ranilug und Vitia bildet die Gemeinde den Bezirk Gjilan. Bevölkerung Die Volkszählung aus dem Jahr 2011 ergab für die Gemeinde Kamenica eine Einwohnerzahl von 36.719. Davon waren 34.186 (93,10 %) Albaner, 1554 (4,23 %) Serben, 240 Roma, 29 Goranen, 9 Bosniaken und 5 Türken. 34.405 deklarierten sich als Muslime, 1.556 als Orthodoxe, 13 als Katholiken und 32 haben keinen Glauben. Vor dem Kosovokrieg 1999 war die Anzahl der Serben und Roma höher, seitdem hat ein Teil von ihnen die Gemeinde verlassen. Orte Politik Legislative, Exekutive und Judikative In der Gemeinde gilt als gesetzgebende Gewalt der Gemeinderat (albanisch Kuvendi Komunal, serbisch Скупштина орштине Skupština opštine). Ihm gehören 27 vom Volk direkt gewählte Räte an. Fünf davon sind immer für die ethnischen Minderheiten reserviert. Seit den letzten Kommunalwahlen 2009 setzt sich der Gemeinderat wie folgt zusammen: Bürgermeister der Gemeinde ist seit November 2017 Qëndron Kastrati (PSD). Das Gemeindegericht hat seinen Standort in der Stadt Kamenica und besteht aus drei Mitgliedern. Ein weiteres Gericht ist nur für kleinere Vergehen zuständig und hat zwei Richter. Das für Kamenica zuständige Bezirksgericht, die II. Instanz, befindet sich in der Bezirkshauptstadt Gjilan. Sicherheit Die zwei Polizeistationen in der Gemeinde beschäftigen 99 Polizeibeamte, davon 21 weibliche. 83 dieser 99 arbeiten in der Hauptstation in der Stadt Kamenica. Von denen sind 67 Albaner und 16 Serben. In Muçivërca befindet sich eine weitere kleinere Polizeistation mit 16 Beamten. Weblinks Berichte des Instituti GAP zur Gemeinde Kamenica (albanisch) Bericht der OSZE von 2018 zur Gemeinde Kamenica (englisch) Einzelnachweise
Kamenica, Kosovo

Kamenica or Dardana (Albanian indefinite form: Kamenicë or Dardanë), or Kosovska Kamenica (Serbian Cyrillic: Косовска Каменица), is a town and municipality located in the Gjilan District of Kosovo. According to the 2024 census, the municipality of Kamenica has 22,868 inhabitants, while the town has 5,206 inhabitants. History The Kamenica area, like the rest of Kosovo, was historically inhabited by the Dardani tribe, an Illyrian people. Archaeological evidence of their presence has been found at the Dardana Fortress site, which was later reconstructed during the late Roman period. During the Yugoslav era, Kamenica was known for maintaining relatively strong inter-ethnic relations. Today, tensions remain low, largely because the area experienced less violence than many other regions during the Kosovo War. Geography The municipality of Kamenica is situated in eastern Kosovo, characterised by hilly and mountainous terrain. It forms part of the geographical and ethnographic region of Gollak and shares borders with Ranillug to the southwest, Novobërda to the west, Pristina to the northwest, and Serbia to the north and east. Gjilan is located 30 km (19 mi) away, while Pristina is around 75 km (47 mi) away from Kamenica. Demographics According to the 2024 census conducted by the Kosovo Agency of Statistics, the municipality of Kamenica has a population of 22,868. The ethnic composition is predominantly Albanian, accounting for 89.9% of residents, followed by Serbs at 8.2%, with other ethnic groups making up the remaining 1.9%. Politics Elections for the Mayor and the Municipal Assembly are held every four years. Voters receive two separate ballots: one to select a candidate for Mayor from various political parties, and another to choose a representative for the Municipal Assembly from a specific party or independent list. Notable people Azem Vllasi, politician and lawyer Donat Rrudhani, footballer at FC Luzern Demir Krasniqi, musician Ermir Lenjani, footballer at FC Schaffhausen Leotrim Kryeziu, footballer at FC Prishtina Musa Hajdari, athlete Nuhi Berisha, revolutionary and founder of the People's Movement of Kosovo Qëndrim Ismajli, footballer at KF Tirana Rexhep Malaj, patriot and a symbol of Albanian national resistance Rrahim Beqiri, as known as Komandant Roki, KLA military officer See also Municipalities of Kosovo References External links Municipality of Kamenica
Kosovska Kamenica (gmina)

Kosovska Kamenica (srb. Косовска Каменица, alb. Kamenicë lub Dardanë) – gmina w Kosowie w regionie Gnjilane. Ma około 423 km² powierzchni i jest zamieszkana przez 27 823 osoby (szacunki na 2020 rok). Głównym miastem jest Kosovska Kamenica. Według spisu powszechnego z 1991 roku gmina zamieszkana była przez 38 096 Albańczyków i 12 762 Serbów oraz 58 Czarnogórców. Według spisu z 2011 roku było to 34 186 Albańczyków i 1554 Serbów. Gospodarkę gminy stanowi głównie produkcja cegieł oraz napojów alkoholowych i bezalkoholowych. Przypisy
Косовска-Каменица (община)

Косовска-Каменица (серб. Косовска Каменица) — община в Косово, входит в Гниланский округ. Население составляет около 63 тыс. чел. Занимаемая площадь — 509 км². Административный центр общины — город Косовска-Каменица. Община Косовска-Каменица состоит из 10 населённых пунктов, средняя площадь населённого пункта — 6,9 км². Административная принадлежность Примечания Ссылки Официальная статистика Сербии Архивная копия от 3 февраля 2015 на Wayback Machine (серб.) PDF версии издания «Издаје и штампа — Републички завод за статистику Србије» (серб.)
Општина Косовска Каменица

Општина Косовска Каменица је најисточнија општина на Косову и Метохији, Србија. У административној организацији Републике Србије ова општина припада Косовскопоморавском округу, док га локалне албанске власти, према подели УНМИК-а сматрају делом Гњиланског округа. Општина обухвата површину од 523 km² на којој има 76 села. Становништво општине се процењује на 63.000, од чега су 82% Албанци, 17% Срби и око 500 Рома. Насеља Спољашње везе Интернет презентација локалне управе
Kamenica (kommun)

Kamenica (serbiska: Opština Kamenica, albanska: Komuna e Kamenicës, serbiska: Општина Каменица, Opština Kosovska Kamenica, Каменица, albanska: Kamenicë, Komuna e Dardanës, Kamenicës) är en kommun i Kosovo. Den ligger i den östra delen av landet, 40 km öster om huvudstaden Priština. Antalet invånare är 33 539. Arean är 424 kvadratkilometer. Terrängen i Kamenica är kuperad. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kamenica.
Чорний Дьол

Чорний Дьол (мак. Црн Ѓол) — невелике льодовикове озеро в Македонії, одне з 27 на Шар-Планині. Розташоване на висоті 2240 м над рівнем моря. Довжина становить 90 метрів, а ширина – 70 метрів. Загальний об’єм – 225 м, а площа – 3640 м². Глибина півметра. Котловина кам'яниста, при більш високому рівні води вона витікає. Через відсутність протікання озеро частково забруднене. Примітки
Minatori Sports Hall

Minatori Sports Hall is a multi–use sports hall in Mitrovica, Kosovo which is the home of, the KB Trepça basketball, KH Trepça handball, KV Trepça volleyball and FC Trepça futsal teams. History In July 2013 the Mitrovicë municipality decided on renovations to the sports hall. In September 2013, work began on a complete renovation of the sports hall with funding from the local governments and the European Union that amounted to €1.1 million. In September 2022, Minatori was the venue for the FIBA Europe Cup Qualification Group A where teams like KB Trepça, BG Göttingen, Antwerp Giants and Sporting CP played. Gallery See also List of indoor arenas in Kosovo References External links http://basketbolli.com/uploads/images/minatori_AjfiA.jpg http://basketbolli.com/kombetarja/wp-content/uploads/2016/08/minatori_QTf5s.jpg
Sinan-pašova mešita (Prizren)

Sinan-pašova mešita (albánsky Xhamia e Sinan Pashës, srbsky Синан-пашина џамија/Sinan-pašina džamija) se nachází v historickém centru města Prizren v jižním Kosovu. Mešita byla vybudována v roce 1615 v klasickém osmanském stylu, i přesto, že vnitřní výzdoba objektu je ve srovnání s obdobnými mešitami svého druhu nestandardní a strohá. Mešitě dominuje kopule s průměrem 14,5 metrů s vnitřními kresbami, které pocházejí z roku 1628. Na její výstavbu byl použit materiál z nedalekého hradu Prizrenac. Během první balkánské války (v letech 1912–1913) byla pro potřeby věřících uzavřena a sloužila srbské armádě, která Prizren obsadila, jako sklad munice. Později ji pro stejný účel využívalo také bulharské vojsko. Přední část mešity se v roce 1919 zřítila a obnovena byla až na počátku 21. století. V roce 1968–1969 byla stavba upravena na muzeum orientálního písemnictví, a v letech 1973–1978 kompletně zrekonstruována. Další obnova mešity se uskutečnila po válce v Kosovu v roce 2011 za pomoci tureckého nadačního fondu TIKA. Své jméno získala po donátorovi Sinanu Pašovi, který pro její výstavbu použil kámen z pevnosti Prizrenac v soutěsce řeky Prizrenska Bistrica. V současné době je mešita kulturní památka, evidovaná jak v registru republiky Srbsko, tak i Republiky Kosovo. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sinan-pašova mešita na Wikimedia Commons
Sinan-Pascha-Moschee (Prizren)

Die Sinan-Pascha-Moschee (albanisch Xhamia e Sinan Pashës; serbokroatisch Синан Пашина Џамија Sinan Pašina Džamija; türkisch Sinan Paşa Camii) in Prizren ist ein bedeutendes Kulturdenkmal aus der osmanischen Ära des Kosovo. Sie ist zudem das größte islamische Gotteshaus im Land und ein Wahrzeichen der Stadt Prizren. Die Moschee wurde im frühen 17. Jahrhundert von Sofi Sinan, einem Pascha albanischen Ursprungs, errichtet. Geschichte Die Moschee wurde vom albanischen Pascha Sofi Sinani zu Anfang des 17. Jahrhunderts, unweit des Flusses Prizrenska Bistrica (albanisch Lumëbardhi) im Zentrum der Altstadt errichtet. Ihre Bauzeit wird meist zwischen 1600 (oder 1608) und 1615 datiert. Für die Mauern wurden Werksteine und der plastische Schmuck der zerstörten Erzengelkirche benutzt. Die Moschee wurde zwischen 2007 und 2011 vollständig restauriert. Anlage Die Moschee ist auf quadratischem Grundriss errichtet, die Seitenlänge beträgt 17,80 m. Die Kuppel wird von einem achteckigen Tambour auf Trompen getragen. Der rechteckige Raum der Mihrab wird von einer Halbkalotte überdeckt. Die Verzierungen an der Decke des Betsaales stammen mehrheitlich aus dem 19. Jahrhundert. Die Ornamente sind floral und bunt geschmückt. Die viersäulige Vorhalle mit drei Kuppeln wurde während des Ersten Weltkriegs zerstört und 2011 wiederaufgebaut. Die Höhe des Minaretts wird mit 42 m angegeben (Trifunović). Es hat ein Scheref (Balkon) und ein typisch osmanisches Kegeldach mit Dachschmuck. Literatur Lazar Trifunović: Kunstdenkmäler in Jugoslawien. Ein Bildhandbuch. Band 2: P–Z. Edition Leipzig, Leipzig 1981, S. 361 f., mit Foto Nr. 71 und Grundriss. Weblinks Cultural Heritage in Kosovo. (PDF; 2,1 MB) UNESCO, abgerufen am 30. Januar 2011 (englisch). Sinan-Pascha-Moschee. In: Prizren 360°. Abgerufen am 8. Juni 2012 (albanisch). Einzelnachweise