NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Priština nemzetközi repülőtér

A Pristina nemzetközi repülőtér (hivatalos nevén: Prishtina Adem Jashari nemzetközi repülőtér) (IATA: PRN, ICAO: BKPR) Koszovó fővárosának, Pristinának a nemzetközi repülőtere, a várostól 15 km-re. Forgalma meghaladja az évi 1,6 millió utast. A Koszovói Köztársaság irányítása alatt áll, ez a légi utasok egyetlen belépési pontja Koszovóba. A repülőtér másodlagos bázisa a szlovéniai Adria Airwaysnek. A repülőteret Adem Jashariról nevezték el, aki a Koszovói Felszabadítási Hadserege vezetője volt. Története A prištinai nemzetközi repülőteret a jugoszláv kormány nyitotta meg hivatalosan, 1965-ben. A repülőteret az 1970-es években hozták létre katonai felhasználásra, az 1990-es években megnyitották belgrádi járatok teljesítésére. Az 1990-es években a repülőtér megkezdte a nemzetközi járatok működtetését, elsősorban Svájcba és Németországba. A repülőtéri előteret és a terminált 2002-ben és 2009-ben is felújították és kibővítették. 2006 júniusában Priština nemzetközi repülőtér megkapta az "év legjobb repülőtere - 2006" díját a Repülőterek Nemzetközi Tanácsától (Airports Council International). 2008. november 12-én a prištinai nemzetközi repülőtér - az első alkalom a történelmében - elérte az egymilliós éves utasforgalmat (nem beleszámítva a katonai forgalmat). A repülőteret 2010 májusában privatizálták. A Limak Holding-Aeroport de Lyon 20 évig működtetheti a repülőteret a szerződés szerint. Az utasforgalom tovább nőtt, 2010-ben már 1,3 millió utas használta a repülőteret. Egy új, 42 000 m2-es terminál épült, melyet 2013 októberben fejeztek be és az év novemberében adták hivatalosan át. Létesítmények Az utasok, akik ezt a repülőteret veszik igénybe, minden elvárható szolgáltatást megtalálnak és igénybe vehetnek, mint például a "duty free" boltot. A repülőtéren van egy étterem és három bár, ahol kávé és sütemények fogyaszthatóak, valamint egy exkluzív váróterem a business class utasainak. A repülőtér 1750 jármű befogadására alkalmas parkolót üzemeltet. Légitársaságok és célállomások Statisztika Megközelíthetőség A Priština "Adem Jashari" nemzetközi repülőtér 15 km-re délnyugatra található Prištinától és 3 km-re délre Slatinától. Reptéri buszok a nap 24 órájában rendelkezésre állnak, és kétóránként közlekednek. Jegyzetek További információk Official website Civil Aviation Authority of Kosovo Kapcsolódó szócikkek Teréz anya repülőtér További információk A repülőtér aktuális időjárása a NOAA/NWS-tőlNWS Baleset- és repülőesemény-történet az Aviation Safety Network adatbázisábanAviation Safety Network
Aeroporto Internazionale di Priština

L'Aeroporto Internazionale di Priština, situato a Lipjan, operativo con il nome commerciale di Aeroporto internazionale di Priština Adem Jashari (in albanese Aeroporti Ndërkombëtar i Prishtinës ‘Adem Jashari’, in serbo Међународни аеродром Приштина „Адем Јашари”?, Međunarodni Aerodrom u Prištini "Adem Jašari") è il principale scalo civile del Kosovo. È intitolato all'eroe nazionale e patriota kosovaro Adem Jashari (1955-1998). Fu costruito nel 1965 per collegare il Kosovo a Belgrado. Statistiche PasseggeriAnno01.000.0002.000.0003.000.0004.000.0005.000.000200020052010201520202025PasseggeriTraffico annuale.mw-chart-3a96e355117662d0efc5c7e50640c25430f6fe7e9b158f8ef4c363576c54341b283c4acc43f1090daa2e9253a6cc15d35b4124cf0c6374955e3d05a621ec8c02__zr727107-cls-3743665:hover{pointer-events:none}.mw-chart-3a96e355117662d0efc5c7e50640c25430f6fe7e9b158f8ef4c363576c54341b283c4acc43f1090daa2e9253a6cc15d35b4124cf0c6374955e3d05a621ec8c02__zr727107-cls-3743666:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-3a96e355117662d0efc5c7e50640c25430f6fe7e9b158f8ef4c363576c54341b283c4acc43f1090daa2e9253a6cc15d35b4124cf0c6374955e3d05a621ec8c02__zr727107-cls-3743667:hover{cursor:pointer}.mw-chart-3a96e355117662d0efc5c7e50640c25430f6fe7e9b158f8ef4c363576c54341b283c4acc43f1090daa2e9253a6cc15d35b4124cf0c6374955e3d05a621ec8c02__zr727107-cls-3743668:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-3a96e355117662d0efc5c7e50640c25430f6fe7e9b158f8ef4c363576c54341b283c4acc43f1090daa2e9253a6cc15d35b4124cf0c6374955e3d05a621ec8c02__zr727107-cls-3743669:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Aeroporto Internazionale di Priština Collegamenti esterni Articolo dell'UNMIK, su euinkosovo.org (archiviato dall'url originale il 4 marzo 2016).
Luchthaven Pristina

Luchthaven Pristina International J.S.C (Albanees: Aeroporti Ndërkombëtar i Prishtinës Adem Jashari) is een vliegveld 16 kilometer buiten het centrum van Pristina. Het is een regionaal vliegveld dat ongeveer 1,2 miljoen passagiers per jaar heeft. De luchthavencodes voor het vliegveld zijn PRN en BKPR. Geschiedenis Luchthaven Pristina werd officieel geopend in 1965, voor alleen binnenlandse vluchten van en naar Belgrado. In de jaren 90 is de luchthaven gestart met internationale vluchten naar Duitsland en Zwitserland. Als gevolg van de Kosovo-oorlog werd het vliegveld gereactiveerd als militair vliegveld op 15 oktober 1999. In die periode was het vliegveld in handen van de NAVO. Luchthaven Pristina International J.S.C is begonnen met 45 medewerkers. De terminal is gerenoveerd en verbreed in 2002. Ook werd er een nieuwe verkeerstoren gebouwd. Sindsdien heeft het vliegveld tussen de 800.000 en 1.000.000 passagiers ontvangen. Luchtvaartmaatschappijen en bestemmingen Adria Airways - Brussel (vanaf 2 juni), Kopenhagen (vanaf 21 juni), Düsseldorf (vanaf 16 juli), Frankfurt, Parijs-Charles de Gaulle (vanaf 18 juni), Ljubljana, München Atlasjet - Istanboel-Atatürk Austrian Airlines - Wenen, Linz (vanaf 7 juli) Austrian Airlines (uitgevoerd door Tyrolean Airways) - Wenen (seizoensgebonden) British Airways - Londen-Gatwick Croatia Airlines - Zagreb Eagles Airlines - Bergamo, Rome-Fiumicino, Venetië EasyJet - Amsterdam, Berlijn, Milaan-Malpensa EasyJet Switzerland - Basel/Mulhouse, Genève Germania - Düsseldorf, München, Stuttgart Germanwings - Berlijn-Schönefeld, Hannover, Stuttgart Helvetic Airways - Bern TUI fly Belgium - Brussel, Amsterdam Luxair - Luxemburg (seizoensgebonden) Meridiana - Verona Norwegian Air Shuttle - Gotenburg (vanaf 21 juni), Oslo-Gardermoen (vanaf 27 juni) (seizoensgebonden) Scandinavian Airlines - Kopenhagen Swiss International Air Lines - Genève, Zürich Turkish Airlines - Istanboel Charters: Corendon Airlines - Antalya (seizoensgebonden) Edelweiss Air - Genève, Zürich SunExpress - Antalya
Port lotniczy Prisztina

Port lotniczy Prisztina im. Adema Jashariego (kod IATA: PRN, kod ICAO: LYPR lub BKPR) (ang.: Prishtina International Airport, alb.: Aeroporti Ndërkombëtar i Prishtinës Adem Jashari, srb.: Међународни аеродром Приштина, Međunarodni aerodrom Priština) – międzynarodowy cywilno-wojskowy port lotniczy położony we wsi Slatina niedaleko Prisztiny w Kosowie. Jest to jedyny międzynarodowy port lotniczy kraju i stanowi zasadniczy port wstępu do Kosowa. Port nosi imię Adema Jashariego – działacza narodowego, lidera Armii Wyzwolenia Kosowa. Linie lotnicze i kierunki lotów Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona internetowa portu lotniczego w Prisztinie. [dostęp 2009-11-09]. (ang.).
Aeroporto Internacional de Pristina

O Aeroporto Internacional de Pristina (IATA PRN ICAO BKPR) é um aeroporto na cidade de Pristina, capital de Kosovo. Localiza-se a 15 km da cidade. Controla mais de um milhão de passageiros por ano. É sob a autoridade do Governo de Kosovo e é a única porta de entrada para viajantes ao Kosovo. O aeroporto de Pristina foi inaugurado em 1965. A princípio, só operavam voos nacionais e para Belgrado. Após 1990, o aeroporto passou a realizar voos internacionais, primeiramente para a Suíça e Alemanha. Entre 12 e 26 de Junho de 1999, em plena Guerra do Kossovo, foi palco de tensão entre destacamentos da NATO e Tropas da Rússia, no pouco conhecido Incidente de Pristina tendo os russos travado a invasão da aliança em terreno Sérvio e, posteriormente adotando o posto de pacificador, pela Resolução 1244 do Conselho de Segurança das Nações Unidas. Em 13 de Junho o capitão britânico a serviço da OTAN James Blunt, contraria as ordens de seus superiores e declara preferir não agredir os russos com o uso da força. No mesmo evento, o general britânico Mike Jackson se recusou a seguir as ordens de Wesley Clark, então comandante estadunidense da OTAN, declarando: -"Eu não vou começar a Terceira Guerra Mundial para você!". O impasse terminou com o Acordo de Kumanovo. Destinos Por Companhia Aérea Ver também Lista de aeroportos de Kosovo Ligações externas Página oficial
Aeroportul Internațional Priștina

Aeroportul Internațional Pristina „Adem Jashari” (în albaneză Aeroporti Ndërkombëtar i Prishtinës "Adem Jashari"; (IATA: PRN, ICAO: BKPR) este un aeroport internațional situat la 15 kilometri sud-vest de Pristina, Kosovo. Aeroportul are zboruri către numeroase destinații europene. A fost fondat în 1965. Aeroportul are un tranzit de peste 2 milioane de pasageri pe an și este singurul port de intrare pentru călătorii aerieni în Kosovo. Este numit în onoarea lui Adem Jashari, fondatorul Armatei de Eliberare din Kosovo, care a luptat pentru separarea provinciei Kosovo față de Republica Federală Iugoslavia în anii 1990. Aeroportul Internațional Priștina a servit ca un nod aerian secundar pentru compania Adria Airways din Slovenia. Istorie În perioada 12-26 iunie 1999 a avut loc un incident scurt, dar tensionat între NATO și forța rusă KFOR din Kosovo, incident în care trupele rusești au ocupat aeroportul. Un contingent de 200 militari ruși dislocați în Bosnia și Herțegovina a trecut în Kosovo și a ocupat aeroportul din Priștina, capitala provinciei Kosovo. Platforma de staționare a avioanelor și terminalul de pasageri au fost renovate și extinse în 2002 și din nou în 2009. În iunie 2006, Aeroportul Internațional Priștina a primit Premiul Cel mai bun aeroport din 2006 din partea Airports Council International (ACI). Aeroporturile câștigătoare au fost selectate în funcție de excelență și realizări pe o serie de discipline, inclusiv dezvoltarea aeroportului, operațiunile, utilitățile, securitatea și serviciile oferite clienților. În 12 noiembrie 2008, Aeroportul Internațional Priștina a primit pentru prima dată în istoria sa un milion de pasageri anual (fără a se ține cont de militari). O ceremonie specială a avut loc la aeroport unde pasagerul considerat a fi al un milionulea a primit un bilet de întoarcere gratuit spre o destinație la alegerea sa. Din cauza disputei în desfășurare dintre Serbia și Kosovo, zborurile către și de la Aeroportul Internațional Priștina sunt afectate de refuzul serviciului controlului de trafic din Serbia, SMATSA, de a permite zboruri prin spațiul aerian sârb. În cele din urmă au rezultat rute de zbor care evită teritoriul sârbesc, cu zboruri către Priștina care trec prin spațiul aerian albanez sau macedonean. În general, această dispută poate adăuga până la 30 de minute la durata de zbor, iar discuțiile pentru depășirea acestui litigiu au eșuat până acum. Fiind singurul aeroport operațional din regiunea imediată, orice deviere ar trebui în cele din urmă să ajungă în Macedonia, Albania sau Bulgaria, dat fiind faptul că Aeroportul Gjakova sau Đakovica (cel mai apropiat) este încă închis. Linii aeriene și destinații Următoarele companii aeriene operează zboruri regulate și charter către și dinspre Priștina: Statistici Note Vezi și Transportul în Kosovo Legături externe Materiale media legate de Aeroportul Internațional Adem Jashari Pristina la Wikimedia Commons Site oficial Autoritatea Aviației Civile din Kosovo Starea vremii pentru BKPR la NOAA/NWS Istoricul accidentelor din Aeroportul Internațional Priștina
Mednarodno letališče Priština

Mednarodno letališče Priština (albansko Aeroporti Ndërkombëtar i Prishtinës; srbsko Међународни аеродром Приштина, latinizirano: Međunarodni aerodrom Priština) je letališče na Kosovem, ki primarno oskrbuje Prištino in je največje letališče na Kosovu.
Аеродром Приштина

Аеродром Приштина (IATA: PRN, ICAO: BKPR) међународни је аеродром у Приштини. Налази се на 15 km југозападно од самог града. Има летове до бројних европских дестинација. Једина је улазна лука за ваздушне путнике на Косово и Метохију. Према властима Републике Косово, носи назив у част Адема Јашарија, оснивача терористичке Ослободилачке војске Косова. Служи као оперативна база за Eurowings из Немачке и, раније, Adria Airways из Словеније. Историја Између 12. и 26. јуна 1999. дошло је до кратког али напетог сукоба између НАТО-а и руских припадника КФОР-а у којем су руске трупе заузеле аеродром. Контингент од 200 руских војника распоређених у Босни и Херцеговини прешао је на Косово и Метохију и заузео аеродром у Приштини. Стајалиште и путнички терминал су реновирани и проширени 2002, а затим поново 2009. У јуну 2006. аеродром је добио награду за најбољи аеродром 2006. од стране Међународног савета аеродрома. Победнички аеродроми су изабрани за достигнућа у низу дисциплина, укључујући развој аеродрома, операције, објекте, безбедност и сигурност, као и корисничку подршку. Аеродром је 12. новембра 2008. по први пут у својој историји примио милион путника (не рачунајући војску). Тим поводом је уприличена посебна свечаност на којој је милионити путник добио бесплатну повратну карту до одредишта по свом избору које аеродром опслужује. Крајем 2010. године аеродром је преименован у Међународни аеродром Адем Јашари Приштина, по оснивачу Ослободилачке војске Косова, која се током 1990-их борила за отцепљење Косова и Метохије од Савезне Републике Југославије. Због текућег спора између Србије и власти у Приштини, на летове ка и са аеродрома утиче одбијање српске контроле ваздушног саобраћаја, односно SMATSA, да дозволи прелете преко ваздушног простора Србије. Ово доводи до тога да путање лета избегавају српску територију, а летови за Приштину морају да уђу преко ваздушног простора Албаније или Северне Македоније. Овај спор може да доведе до 30 минута дужег трајања лета и дискусије. Будући да је једини оперативни аеродром у непосредном региону, свака скретања иду преко суседних држава, с обзиром да је Аеродром Ђаковица и даље затворен објекат. Редовне линије Следеће редовне путничке авио-компаније користе аеродром Приштина (од јануара 2010): Статистика Напомене Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Pristinas internationella flygplats

Pristinas internationella flygplats "Adem Jashari" (IATA: PRN, ICAO: BKPR/LYPR) (albanska: Aeroporti Ndërkombëtar i Prishtinës Adem Jashari, serbiska: Међународни аеродром Приштина, Međunarodni aerodrom Priština) är Kosovos internationella flygplats. Den är belägen 16 km utanför Kosovos huvudstad, Pristina, vid orten Slatina. Den hanterade nästan 3 miljoner passagerare 2022. Flygbolag och destinationer Referenser Noter Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Pristina International Airport, 7 februari 2018. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Pristinas internationella flygplats. Officiell webbplats
Приштина (аеропорт)

Міжнародний аеропорт Приштини «Адем Яшарі» (алб. Aeroporti Ndërkombëtar i Prishtinës Adem Jashari, серб. Међународни аеродром Приштина) — міжнародний аеропорт на відстані 15 км на південний захід від Приштини — столиці Республіки Косово. Аеропорт побудований 1965 року й мав до 1990 року статус аеропорту для місцевих авіаліній, з якого виконувалися авіарейси на Белград. З 1990 року аеропорту надано міжнародний статус і Аеропорт «Слатіна» став приймати й відправляти регулярні рейси до Швейцарії і Німеччини. У період з березня по 15 жовтня 1999 аеропорт використовувався як військовий аеродром. З 15 жовтня 1999 пасажирські авіарейси відновлено. Галерея Примітки Посилання Офіційний сайт [Архівовано 23 жовтня 2005 у Wayback Machine.]
Leqinat-See

Der Leqinat-See (albanisch Liqen i Leqinatit oder Liqenatit, Leqinat, Liqenat oder Liqen i Kuqishtës, serbisch Језеро Лићенат Jezero Lićenat) ist ein Bergsee am Leqinat-Berg (2275 m. i. J.) im Westen des Kosovo. Am westlichen Ufer des Sees verläuft die Grenze zwischen dem Kosovo und Montenegro. Er ist der bekannteste See im Kosovo und wird oft von den die Rugova-Schlucht besichtigenden Touristen und Wanderern besucht. Er liegt auf 1867 m. i. J. und befindet sich südlich des Dorfes Kuqishta. Weblinks Einzelnachweise
Lićenat (jezero)

Jezero Lićenat (alb. Liqeni i Leqinatit / Leqinati / Liqeni / Kuqishtës ; srp. Језеро Лићенат) je planinsko jezero koje se nalazi na planini Lićenat u Prokletjama na zapadnom Kosovu. Ovo jezero je dobro poznato širom Kosova i posjećuju ga ljudi koji idu u kanjon Rugova ili ljudi koji se penju na obližnje vrhove kao što su Lićenat (2,341 m) i Žuti kamen (2,522 m). Jezero se nalazi na nadmorskoj visini od 1970 m. Ispod jezera se nalazi selo Kuqishtë. Povezani članci Mali Lićenat Nacionalni park Bjeshkët e Nemuna Jezera na Kosovu Izvori Vanjske poveznice
Lićenat-tó

A Lićenat-tó (albánul Liqeni i Leqinatit, Liqeni i Leqinati, vagy Liqeni i Kuqishtës) egy természetes tó Koszovóban, a Prokletije hegység területén. A tó a Lićenat hegyen fekszik 1970 méteres tengerszint feletti magasságban, Koszovó nyugati részén, a montenegrói határ mellett, Kućište (Kuqishtë) település közelében. Népszerű idegenforgalmi célpont, mivel a közeli Rugova-völgybe látogató turisták közül sokan keresik fel. Az idelátogatók közül sokan megmásszák a környék magaslatait is, melyek a következők: Lićenat (2341 m), Žuti kamen (2522 m). Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Lake Lićenat című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Források
Лићенат (језеро)

Лићенат (алб. Liqenat) је језеро код планине Лићенат у склопу Проклетија на западном делу Косова и Метохије. Познато је широм Косова и Метохије због своје бистрине и посећују га људи који иду у Руговску клисуру или који се пењу на оближње врхове као што су Лећинат (2.341 m) и Жути камен (2.522 m). Налази се на надморској висини од 1.970 m, изнад насеља Кућиште. Галерија Види још Мали Лићенат Списак језера у Србији
Свети Никола (Ново бърдо)

„Свети Никола“ (на албански: Katderalja e Novobërdës, на сръбски: Катедрална црква Светог Николе на Новом Брду) е средновековна сръбска православна църква в развалини, датираща от XIV век, която е била седалище на епископите на Сръбската православна църква в Ново бърдо и Грачаница. История Храмът е построен в средата на XIV век и е разширен по времето на деспот Стефан Лазаревич и след 1455 година. Базиликата е построена в романски стил и до падането на Ново бърдо под османско владичество е основно място за поклонение. По време на османската власт църквата е превърната в джамия. Разрушена е при земетресение и остава в руини и до днес, както и останките от крепостта Ново бърдо, която скоро е изоставена. През 1897 година сръбският генерален консул Тодор Станкович посещава Ново бърдо и разглежда сръбските старини. Там открива джамия на около 140 години, а от югоизточната страна на руините се натъква на останките от православната църква „Свети Никола“. До средата на XIX век сръбското население се събира в църквата веднъж годишно. Близо до църквата е старият топоним Марков кръст. Църквата е проучена през 60-те години на ХХ век, като в нея са открити множество надписи и елементи от каменна пластика, които ясно показват произхода на храма и неговия стил. В храма са открити и множество сръбски гробове. Недалеч от останките на този храм се намират останките от римокатолическата църква в града, така наречената Саксонска църква, наречена на саксонските миньори, които заедно с дубровнишките търговци и местното сръбско население са били част от богатата и разнообразна културна и религиозна мозайка на средновековния град Ново бърдо, като един от най-важните градове в Средновековна Сърбия. Смята се, че църквата е превзета от турците през 1466 година, а на следващата 1467 година новобърдските миньори са изселени в Константинопол и крайбрежните райони. През 1466 година османците превръщат църквата в джамия. Галерия Източници
Artana Cathedral

The ruins of the cathedral church of St. Nicholas on Novo Brdo (Albanian: Katderalja e Novobërdës, Serbian: Рушевине катедралне цркве Светог Николе на Новом Брду, romanized: Ruševine katedralne crkve sv. Nikole na Novom Brdu) are the remains of a medieval Serbian Orthodox church from the 14th century, which was the seat of the bishops of the Serbian Orthodox Church in Novo Brdo and Gracanica. The temple was built in the middle of the 14th century and was extended during the time of the despot Stefan Lazarević and after 1455. It was built in the Romanesque style of the basilica and until the fall of Novi Brdo under Ottoman rule it was the main Orthodox place of worship. Later, under Ottoman rule, it was turned into a mosque, only to be destroyed in an earthquake and remain in ruins to this day, as well as the remains of the town of Novo Brdo, which was soon abandoned. In 1897, Serbian Consul General Todor P. Stankovic visited Novo Brdo, visiting Serbian antiquities. There he found a mosque about 140 years old, and on the south-eastern side of the ruins of Novi Brdo he came across the remains of the Orthodox Church of St. Nicholas. Until the middle of the 19th century, the Serbian population gathered in the church once a year. Near the church is the old toponym "Mark's Cross". Church of St. Nikola was researched in the 60s of the last century, and numerous inscriptions and elements of stone plastic were found there, which clearly indicate the origin of the temple and its style. Numerous Serbian graves were found within the temple. Not far from the remains of this temple are the remains of the city's Roman Catholic church, the so-called Saxon church, named after the Saxon miners (Sasim), who, in addition to Dubrovnik merchants and the local Serbian population, formed part of the rich and diverse cultural and religious mosaic of medieval Novi Brdo, as one of the most important cities in medieval Serbia. It is said that this "Saška church" was taken by the Turks in 1466, and the following year, 1467, the Nobobrds miners were displaced to Constantinople and the coastal areas. In 1466, the Turks turned the church into a mosque. Sources External links Identity steal of Novi Brdo's heritage material (SANU Department of Historical Sciences, July 8, 2019) Gallery
Рушевине катедралне цркве Светог Николе на Новом Брду

Рушевине катедралне црква Светог Николе на Новом Брду су остаци средњовековног српског православног храма из 14. века, који је био седиште новобрдских и грачаничких епископа Српске православне цркве. Храм је подигнут средином 14. века и био је дограђен у време деспота Стефана Лазаревића и након 1455. године. Саграђена је у романичком стилу базилике и до пада Новог Брда под османску власт била је главно православно богослужбено место. Касније је под османском влашћу претворен у џамију, да би био срушен у земљотресу и остао у рушевинама до данашњих времена, као и остаци града Ново Брдо који је убрзо запустео. Године 1897. српски генерални конзул Тодор П. Станковић је обилазећи српске старине посетио Ново Брдо. Ту је затекао џамију стару око 140 година, а на југо-источној страни рушевина Новог Брда наишао је на остатке православне цркве Св. Николе. Становништво српско се ту на црквишту до средине 19. века сабирало једном годишње. Близу цркве је био стари топоним „Марков крст”. Црква Св. Николе истраживана је 60-их година прошлог века и ту су пронађени бројни натписи и елементи камене пластике који јасно указују на порекло храма и његов стил. У оквирима храма пронађени су и бројни српски гробови. Недалеко од остатака овог храма налазе се остаци градске римокатоличке цркве тзв. Сашке цркве, која је добила назив по рударима Саксонцима (Сасима), који су поред дубровачких трговаца и домаћег српског становништва чинили део богатог и разноликог културног и верског мозаика средњовековног Новог Брда, као једног од најзначајнијих градова средњовековне Србије. За ту „Шашку цркву” се каже да је 1466. године узеше Турци, а следеће 1467. године раселили су нобобрдске рударе у Цариград и приморске пределе. Турци су цркву 1466. године претворили у џамију. Референце Спољашње везе Манипулација идентитетом материјалног наслеђа Новог Брда (Одељење историјских наука САНУ, 8. јул 2019)