NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Église Saint-Jean de Velika Hoča

L’église Saint-Jean de Velika Hoča (en serbe cyrillique : Црква светог Николе у Великој Хочи ; en serbe latin : Crkva svetog Jovana u Velikoj Hoči) est une église orthodoxe serbe située à Velika Hoča/Hoca i Madhe près de Rahovec/Orahovac, au Kosovo. Construite au XIVe siècle, elle dépend de l'éparchie de Ras-Prizren et est inscrite sur la liste des monuments culturels d'importance exceptionnelle du Kosovo et de la république de Serbie. Architecture L'église Saint-Jean est située sur une colline à l'est de Velika Hoča/Hoca i Madhe. Elle a vraisemblablement été construite au XIVe siècle, ainsi qu'en témoigne le style des fresques de l'édifice. Le plan de l'église, inhabituel, se présente sous la forme d'une tétraconque avec un narthex carré et des absides latérales. La nef et le narthex sont dotés de voûtes en berceau. L'abside orientale, qui, à l'extérieur, prend un aspect polygonal, se présente à l'intérieur sous une forme demi-circulaire. Fresques L'église Saint-Jean a été repeinte dans les années 1580. Dans le sanctuaire se trouvent des représentations de la Mère de Dieu, des Trois Saints Docteurs, de la communion des Apôtres et de l'Annonciation. Au premier niveau de la nef sont peintes des figures de saints en pied ; dans la partie supérieure sont représentées les grandes fêtes liturgiques, la Passion du Christ et la Mère de Dieu Akathistos. Sur le mur est du narthex se trouve une composition représentant la déisis, c'est-à-dire la Mère de Dieu et saint Jean Baptiste priant le Christ ; le Jugement dernier est représenté sur le mur ouest. Un portrait de saint Jean est peint dans une niche au-dessus de l'entrée de la nef et des scènes de la vie du saint sont figurées dans la partie supérieure du narthex. Les fresques ont été restaurées en 1975. Références Voir aussi Articles connexes Église Saint-Nicolas de Velika Hoča Rahovec /Orahovac Liens externes Église Saint-Jean de Velika Hoča Visite virtuelle et collection des photographies du Blago Fond (sr) Notice et photographies (en) Site de Velika Hoča Portail du Kosovo Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Blockhüttenkirche St. Jeremias

Die Friedhofskapelle St. Jeremias (serbisch Црква брвнара Светог Јеремије Crkva brvnara Svetog Jeremije, albanisch Kisha varrezore e Shën Jeremisë) ist eine serbisch-orthodoxe Kapelle aus Holz im Dorf Gorazhdec/Goraždevac im Kosovo. Sie steht auf dem Friedhof am östlichen Rand des Dorfes, das sich rund sechs Kilometer südöstlich von Peja befindet. Die Anfang des 17. Jahrhunderts erbaute Kapelle zählt zu den ältesten erhaltenen Holzkirchen des Balkans. Sie ist seit 1958 als Kulturdenkmal geschützt und gehört zum Kulturerbe des Kosovos. Geschichte Die Holzkapelle ist der älteste Sakralbau dieser Art in Serbien und Kosovo. Die königliche Tür der Ikonostase wurde auf Ende des 16. oder Anfang des 17. Jahrhunderts datiert. Örtlichen Überlieferungen zufolge wurde sie von den so genannten „Srbljaci“ erbaut, einem serbischen Stamm, der sich um 1737/38 vom Oberlauf des Flusses Lim kommend in Metochien niedergelassen hatten. 1926 wurde unweit eine neue Kirche erbaut, in der heute einige Kultgegenstände aus der Kapelle aufbewahrt werden. Im Dorf Gorazhdec/Goraždevac sind Serben noch heute die größte Bevölkerungsgruppe. Architektur Die Kapelle ist klein und von einem sehr einfachen Bau. Sie wurde aus Eichenholz errichtet, ist acht Meter lang und 3,7 Meter breit. An das Kirchenschiff schließt sich über die ganze Breite eine Apsis mit zwei Wänden an. Das tiefe Dach ist mit schweren Steinplatten bedeckt. Das Innere teilt sich in drei Bereiche: der Narthex, das Schiff und die Apsis, in dem sich der Altar befindet. Der Boden besteht aus unregelmäßigen Steinplatten, die Decke aus Holzlatten. Restaurierungsarbeiten wurden im Jahr 1968 ausgeführt. Weblinks Jedinstvo (21. Mai 2019): Црква Брвнара најстарија на Балкану (serbisch) Eintrag in der Datenbank des Kulturerbes des Kosovos (englisch) Einzelnachweise
Église Saint-Jérémie de Goraždevac

L'église Saint-Jérémie de Goraždevac (en serbe cyrillique : Црква Светог Јеремије у Гораждевцу ; en serbe latin : Crkva Svetog Jeremije u Goraždevcu) est une église orthodoxe serbe en bois située au Kosovo, à Goraždevac/Gorazhdevc, près de la ville de Pejë/Peć. Construite au début du XVIIe siècle, elle considérée comme la plus ancienne église en bois des Balkans. Elle est inscrite sur la liste des monuments culturels d'importance exceptionnelle de la république de Serbie. Histoire L'église en bois Saint-Jérémie est la plus ancienne église de ce genre en Serbie, les portes royales (en serbe : carske dveri) de l'iconostase datant de la fin du XVIe siècle ou du début du XVIIe siècle. Selon la légende, elle a été construite par les Srbljaci, la plus ancienne tribu de la région ; ce nom fut plus tard porté par les habitants de la haute vallée du Lim qui se sont installés dans la région de la Métochie en 1737-1738. Architecture L'église Saint-Jérémie est de dimension modeste. Elle est construite sur un plan rectangulaire avec une nef unique et une abside à deux pans. Le toit est bas et couvert de lourdes dalles de pierre. L'espace intérieur est divisé en trois parties : le narthex, la nef et l'abside où se trouve l'autel. Le sol est recouvert de dalles de pierre irrégulières, tandis que le plafond est constitué de planches en bois. Des travaux de consolidation et de restauration ont été réalisées en 1968. Références Articles connexes Église en bois en Serbie Pejë/Peć Portail du Kosovo Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Biserica de lemn din Gorazhdec

Biserica de lemn din Gorazhdec (în sârbă Гораждевац, cu alfabetul latin[*]​: Goraždevac, în albaneză Gorazhdec) se află în localitatea omonimă și are hramul Sfântul Prooroc Ieremia. Construcția este deosebit de valoroasă pentru patrimoniul din Kosovo prin unicitatea ei, fiind și cea mai sudică biserică de lemn din Europa. Istoric Vechimea bisericii nu este cunoscută cu certitudine. Comunitatea s-a așezat aici în jurul anului 1738, venind de pe valea superioară a râului Lom, de pe cealaltă parte a munților Prokletije. Urme de mutare observate pe toate laturile construcției indică aducerea ei în acest loc dintr-o altă locație. Vechimea construcției este greu de apreciat, dar ar putea data cu un secol mai devreme, după cum sugerează cercetătorii sârbi. Construcția a fost restaurată în 1968. Trăsături Biserica de lemn din Gorazhdec are un caracter arhaic vernacular aparte. Ea a fost construită din poște de stejar de aproximativ 5-6 cm grosime și până la 50-60 cm lățime. Ele sunt încheiate în cheotori drepte și au fost prelungite unde a fost necesar prin stâlpi în chei. Planul bisericii are o lățime de aproximativ 3,6 m și o lungime de 7,2 m, fiind una dintre cele mai mărunte biserici de lemn cunoscute pe continent. Ea a fost inițial împărțită conform tradiției bizantine în pronaos, naos și altar. Spre altar sunt lăsate numai două intrări rituale. Planul este nedecroșat și se termină în unghi spre răsărit. Există două intrări, una dinspre apus și alta dinspre miazăzi. Pereții sunt complet plini, fără ferestre, penetrați la altar doar de câteva luminatoare și răsuflătoare decupate decorativ în cruce, în rozetă și dreptunghiulare. Acoperișul este jos și greu, alcătuit din lespezi de piatră așezate pe o structură deasă de căpriori și grinzi. Peste altar se află o cruce tăiată în piatră. Greutatea acoperișului este descărcată în interior pe o structură în ramă pe stâlpi de-a lungul pereților lungi. Afară, acoperișul are streașina sub înălțimea unui stat de om, din acest motiv, biserica este îngropată în interior, pentru a permite credincioșilor confortul de a sta în ea. Acest tip de biserică semiîngropată se întâlnește în cuprinsul fostului Imperiu Otoman, unde bisericile puteau fi restricționate pe înălțime. Note Vezi și Biserici de lemn din Serbia Biserici de lemn din România
Црква брвнара Светог Јеремије

Црква брвнара Светог Јеремије се налази у Гораждевцу, у општини Пећ на Косову и Метохији. Подигнута је почетком 17. века и представља непокретно културно добро као споменик културе од изузетног значаја.Црква брвнара Светог Јеремије најстарија је црква ове врсте у нас. По предању, подигли су је Србљаци, најстарије племе у овом крају. Будући да се тим именом називало становништво горњег тога Лима, протерано са својих огњишта и насељено у Метохију 1737/1738. године, настанак ове цркве ваљало би датовати најраније крајем четврте или почетком пете деценије 18. века. Изглед Црква је скромних димензија, плитко укопана и крајње једноставно грађена. Правоугаоне је основе, са двостраном апсидом добијеном пресецањем двеју закошених страна. Кров је низак, прекривен тешким каменим плочама. Унутрашњи простор подељен је на припрату, главну цркву и олтарски део. Преграде су учертене у зидове, на начин којим је и цела црква грађена. Под је од неправилних камених плоча, а таваница је равна, дашчана. Скрећу пажњу два мала отвора изрезана у талпама у облику равнокраког крста и двојне шестолисне розете. Покретни материјал помињан у литератури данас се не налази у цркви. По времену настанка она представља најстарију, а по месту једину цркву брвнару ван њиховог данашњег матичног простора. Темељни санациони и конзерваторско-рестаураторски радови обављени су 1968. године. Види још Списак споменика културе у Пећком округу Споменик културе од изузетног значаја Референце Спољашње везе „Црква брвнара Св. Јеремије — Споменици културе у Србији”. САНУ. Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Напомена: Садржај овог чланка је једним делом или у целости преузет са http://www.sanu.ac.rs. Носилац ауторских права над материјалом је дао дозволу да се исти објави под слободном лиценцом. Доказ о томе се налази на OTRS систему, а број тикета са конкретном дозволом је 2009072410055859.
Église de la Présentation-de-la-Mère-de-Dieu-au-Temple de Lipljan

L’église de la Présentation-de-la-Mère-de-Dieu-au-Temple de Lipljan (en serbe cyrillique : Црква Ваведења Богородичиног у Липљану ; en serbe latin : Crkva Vavedenja Bogorodičinog u Lipljanu) est une église orthodoxe serbe située à Lipjan/Lipljan, au Kosovo. Elle a été construite au début du XIVe siècle. Depuis 1990, elle est inscrite sur la liste des monuments culturels d'importance exceptionnelle de la république de Serbie. Au moment des troubles de 2004 au Kosovo, l'église a été vandalisée ; en 2005, avec l'aide financière de l'Union européenne, des travaux ont été entrepris pour rendre l'église à son état originel. Architecture L'église de la Présentation de la Mère-de-Dieu au Temple, sans doute construite entre 1310 et 1320, est constituée d'une nef unique avec des voûtes en berceau, prolongée d'une abside à trois pans et précédée d'un narthex. Les murs se caractérisent par un appareil de pierres et de briques alternées ; les façades sont décorées de moulures peu profondes et d'arcatures aveugles. Décor intérieur L'iconostase a été construite lors d'une restauration de l'église au XVIe siècle. Des fresques du XIVe siècle, d'auteur inconnu et en partie préservées, sont encore visibles sur le mur nord de la nef. D'autres peintures ont été réalisées lors de la restauration du XVIe siècle et ces travaux de décoration se sont prolongés, de façon intermittente, jusqu'en 1621 ; y sont représentés, à l'autel, des scènes de l'Eucharistie, dans l'iconostase et la nef les grandes fêtes liturgiques et les grands miracles du Christ et, dans le narthex, des scènes du Jugement dernier, des scènes de la vie des saints et la guérison miraculeuse de Stefan Dečanski. Restauration L'architecture et les fresques ont été restaurées entre 1955 et 1958. Lors des troubles de 2004 au Kosovo, des grenades ont été jetées sur l'édifice, endommageant les murs ; en 2005, l'église a été entourée d'une clôture en fer ; d'autres travaux sont prévus dans le cadre de l'UNESCO. Références Voir aussi Articles connexes Monuments culturels serbes détruits ou vandalisés Lipjan/Lipljan Portail du Kosovo Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Church of St. Paraskeva, Drsnik

The Cemetery Church of St. Petka (Albanian: Kishës varrezore e Shen Premtes, Serbian Cyrillic: Гробљанска црква Свете Петке) is a Serbian Orthodox church in Dresnik, in the municipality of Klina, Kosovo. It was built in the period from 1560 to 1570 and has been designated a cultural monument of exceptional importance. It was burned and damaged by the Albanians after the Kosovo War ended in 1999. Architecture The graveyard church in Dresnik is a small church located in the centre of the village and dedicated to the Saint Petka (Saint Parascheva). The church is a single-nave building with a plinth of rough stone and a complex roof covered with stone slabs. Two narrow windows, one on the south wall, and the other on the apse, illuminate the interior. The frescoes have been preserved only on the lower surfaces and show a clear drawing, coloristic variety and a high technological level of work. The church has no historical data, but based on the quality of frescoes it dates from the 1570s. The destruction of the church in 1999 In June 1999, after the arrival of the Italian KFOR troops, the church was burned and badly damaged by the Kosovo Albanians. See also Destroyed Serbian heritage in Kosovo References External links Cultural monuments in Serbia: The church of St. Petka (web-page of Serbian Academy of Sciences and Arts) Republic Institute for Protection of Cultural Monuments - Belgrade (Републички завод за заштиту споменика културе - Београд) List of monuments (Листа споменика) Official site of Serbian Orthodox Church (spc.rs, 10.07.2015) Archived 2015-07-11 at the Wayback Machine Base of immovable cultural property
Église de la Sainte-Parascève à Drsnik

L'église de la Sainte-Parascève à Drsnik (en serbe cyrillique : Црква Свете Петке у Дрснику ; en serbe latin : Crkva Svete Petke u Drsniku) est une église orthodoxe serbe située à Drsnik/Dërsnik, au Kosovo, près de Klinë/Klina. Construite au milieu du XVIe siècle, elle dépend de l'éparchie de Ras-Prizren et est inscrite sur la liste des monuments culturels d'importance exceptionnelle de la république de Serbie. Architecture Sans doute construite dans les années 1560, l'église de Dërsnik/Drsnik est dédiée à la Sainte Parascève. Les façades de l'édifice sont construites en pierres de taille enduites de mortier, tandis que le toit est recouvert de dalles de pierres. L'église est constituée d'une nef unique dotée d'une voûte en berceau et prolongée par une abside demi-circulaire un peu irrégulière. Deux fenêtres étroites, l'une sur le mur sud et l'autre dans l'abside, éclairent l'intérieur de l'édifice. Fresques Les fresques de l'église n'ont été préservées que dans les zones les plus basses des murs. Elles représentent des personnages en pied, des saints en médaillon, ainsi que des scènes des grandes fêtes liturgiques et de la Passion du Christ. Sur le plan stylistique, elles se caractérisent par la fermeté du dessin et la vivacité des couleurs et, faute de documents historiques, ce sont ces caractéristiques qui ont permis de dater l'église des années 1560. Conservation L'église a été incendiée lors des bombardements du secteur de Dërsnik/Drsnik par l'OTAN en 1999 ; cet incendie a gravement altéré le coloris des fresques. Elle a ensuite été vandalisée par des extrémistes albanais. Dans le cadre d'un programme intitulé « Bela Rusija - Sestri Srbiji », la Biélorussie a financé les travaux de reconstruction et de restauration de l'église. Références Articles connexes Klinë/Klina Portail du Kosovo Portail de la Serbie et du peuple serbe Portail de l’architecture chrétienne Portail de la protection du patrimoine Portail du christianisme orthodoxe
Гробљанска црква Свете Петке у Дрснику

Гробљанска црква Свете Петке је оскрњављена и оштећена цркава у насељу Дрсник, у општини Клина, подигнута је у периоду од 1560. до 1570. године и представља непокретно културно добро као споменик културе од изузетног значаја. Положај и изглед У средишту села смештена је црквица посвећена популарној скоропомоћници, светој Параскеви. Споља малтерисаних фасада, са цоклом од грубо сложеног камена и двосливниим кровом покривеним каменим плочама, црква је једнобродна и засведена подужним полуобличастим сводом. Олтарска апсида, споља неправилног полукружног облика, изнутра је сведена на дубоку полукружну нишу у функцији часне трпезе. Ђаконикон и проскомидија, осим полукружних ниша на источном зиду, на подужним зидовима имају и нише правоугаоног пресека. Два уска прозора, један на јужном, а други на апсидалном зиду, осветљавају унутрашњост. Из рушевина гробљанске цркве на археолошком локалитету Ћелије, из наоса, пренет је камени жртвеник који је по оклесивању натписа на латинском језику постављен испред улаза у цркву у Дрснику. Зидне слике сачуване су само на доњим површинама, обухватајући – уз стандардни програм олтара – зоне сокла, стојећих фигура, фриз светитељских попрсја у медаљонима и сцене из циклуса Великих празника, у које су уметнуте изабране сцене из циклуса Христових страдања. У стилском погледу, фреске показују сигуран цртеж и колористичку разноврсност, па будући да су и технолошки на завидном нивоу дело су искусне зографске радионице. Како о цркви нема никаквих историјских сведочанстава, на основу одлика живописа датује се у седамдесете године 16. века. Разарање цркве 1999. године У јуну 1999. године, након доласка италијанских снага КФОР-а, Албанци су демолирали, запалили и експлозивом тешко оштетили цркву. Види још Списак споменика културе у Пећком округу Споменик културе од изузетног значаја Референце Спољашње везе „Црква Свете Петке — Споменици културе у Србији”. САНУ. Дан ветерана /Списак уништених и оскрнављених цркава на Косову и Метохији (Јун-Октобар 1999) Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Саопштење за јавност Епархије рашко-призренске (СПЦ, 10. јул 2015) Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (11. јул 2015) Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара СПЦ Св. Петке Напомена: Садржај овог чланка је једним делом или у целости преузет са http://www.sanu.ac.rs. Носилац ауторских права над материјалом је дао дозволу да се исти објави под слободном лиценцом. Доказ о томе се налази на OTRS систему, а број тикета са конкретном дозволом је 2009072410055859.
Прищина (община)

Община Прищина се намира в Прищински окръг, Косово, с площ 854 км2 и население около 700 000 души (2007). Административен център на общината е град Прищина. Външни препратки Официален сайт на община Прищина (на сръбски, албански и английски) Архив на оригинала от 2007-12-21 в Wayback Machine. Портал „Косово“
Gemeinde Pristina

Die Gemeinde Pristina (albanisch Komuna e Prishtinës, serbisch Општина Приштина Opština Priština) ist eine Gemeinde im Kosovo. Sie liegt im Bezirk Pristina. Verwaltungssitz ist die Stadt Pristina. Geographie Die Gemeinde Pristina befindet sich im östlichen Zentrum des Kosovo. Sie grenzt an die Gemeinden Podujeva im Norden, Kamenica im Osten, Novo Brdo, Lipjan und Gračanica im Süden, sowie Fushë Kosova und Obiliq im Westen. Im äußersten Nordosten hat die Gemeinde eine gemeinsame Grenze mit Serbien (Opština Medveđa). Insgesamt befinden sich 41 Dörfer in der Gemeinde, ihre Fläche beträgt 572 km². Mit den Gemeinden Fushë Kosova, Podujeva, Drenas, Obiliq, Lipjan, Gracanica und Novo Brdo bildet die Gemeinde den Bezirk Pristina. Der Parku i Gërmisë ist ein Park, der etwa zehn Kilometer östlich von Pristina liegt. Der Park erstreckt sich vom Norden bei Llukar und Kolovica bis in den Süden zum Badovac-See. Nachbargemeinden Bevölkerung Die letzte Volkszählung aus dem Jahr 2024 ergab für die Gemeinde Pristina eine Einwohnerzahl von 227.466. Hiervon waren 222.898 (97,99 %) Albaner, 2138 (0,94 %) Türken und 770 (0,34 %) Serben, hinzu kommen weitere kleinere Minderheiten. 208.051 deklarierten sich als Muslime, 2313 als Katholiken, 820 als Orthodoxe, religionslos 4147 und 9536 äußerten sich nicht zur Religion. |- Orte Politik Weblinks Berichte des Instituti GAP zur Gemeinde Pristina (albanisch) Bericht der OSZE zur Gemeinde Pristina 2018 (englisch) Einzelnachweise
Priština (gmina)

Priština (cyr. Приштина, alb. Prishtina) – gmina w Kosowie w regionie Prisztina. Ma około 572 km² powierzchni i jest zamieszkana przez 219 017 osób (szacunki na 2022 rok). Głównym miastem jest Prisztina, stolica kraju. Stanowi centrum polityczne, gospodarcze i kulturalne Kosowa. Według spisu powszechnego z 1991 roku gmina zamieszkana była przez 154 990 Albańczyków, 26 893 Serbów oraz 3 912 Czarnogórców. Według spisu z 2011 roku było to 194 452 Albańczyków, 2 156 Turków, 557 Aszkalów i 430 Serbów. Gospodarka gminy jest oparta na różnych dziedzinach, w tym: budownictwie, rolnictwie, komunikacji, handlu i turystyce. W gminie zarejestrowanych jest prawie 9 tysięcy przedsiębiorstw. Przypisy
Приштина (община)

Приштина (серб. Приштина) — община в Косово, входит в Приштинский округ. Занимаемая площадь — 564 км². Административный центр общины — город Приштина. Община Приштина-град состоит из 46 населённых пунктов, средняя площадь населённого пункта — 12,3 км². Примечания Ссылки Официальная статистика Сербии (серб.) PDF версии издания «Издаје и штампа — Републички завод за статистику Србије» (серб.)
Govern de Kosovo

El govern de Kosovo (albanès: Qeveria e Kosovës, serbi: Влада Косова / Vlada Kosova) exerceix el poder executiu a la República de Kosovo. Està compost per ministres del govern i està dirigit pel primer ministre. El primer ministre és elegit per l'Assemblea de la República de Kosovo. Els ministres són nomenats pel primer ministre i després confirmats per l'assemblea. Albin Kurti és l'actual primer ministre de Kosovo. El seu govern, aprovat per l'assemblea i instal·lat el 22 de març de 2021, està format per albanesos, així com per ministres de les minories ètniques de Kosovo, que inclouen bosnians, romanís, turcs i serbis. Tot i que el govern inclou representants de minories ètniques, està dominat per la majoria albanesa, que té més influència en la presa de decisions. Gabinet actual El gabinet està format pels següents ministres: Governs antics |data-sort-value="" style="background: var(--background-color-interactive, #ececec); color: var(--color-base, inherit); vertical-align: middle; text-align: center; " class="table-na" | none Rerències
Vláda Kosova

Vláda Kosova (albánsky: Qeveria e Kosovës, srbsky: Влада Косова/Vlada Kosova) vykonává výkonnou moc v Kosovské republice. Skládá se z ministrů a vede ji předseda vlády. Předseda vlády je volen kosovským parlamentem. Ministři jsou jmenováni předsedou vlády a poté potvrzeni parlamentem. Premiérem Kosova je Albin Kurti. Jeho vláda, schválená shromážděním a ve funkci od 22. března 2021, se skládá z Albánců a ministrů kosovských etnických menšin, mezi něž patří Bosňáci, Romové, Turci a Srbové. Přestože jsou ve vládě zástupci etnických menšin, dominuje v ní albánská většina, která má na rozhodování největší vliv. Třetí vláda Albina Kurtiho Třetí vláda Albina Kurtiho se skládá z následujících ministrů: Seznam vlád Poznámky Reference Související články Seznam premiérů Kosova Seznam představitelů Kosova Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vláda Kosovské republiky na Wikimedia Commons Oficiální stránky (albánsky) (anglicky) (srbsky)