NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Кизилкопір

Кизилкопі́р (каз. Қызылкөпір) — село у складі Ариської міської адміністрації Туркестанської області Казахстану. Входить до складу Дарменіського сільського округу. До 2017 року село називалось Шаян. Населення — 566 осіб (2021; 505 у 2009). Примітки Джерела Аркуш карти K-42-54 Арысь. Масштаб: 1 : 100 000. Стан місцевості на 1982 р. Видання 1984 р. (рос.)
Nowodolinski

Nowodolinski (kasachisch Новодолинский Novodolinskii) ist eine Siedlung im Gebiet Qaraghandy, Kasachstan. Der Ort mit 6365 Einwohnern befindet sich 45 km südwestlich der Gebietshauptstadt. In 12 km Entfernung liegt die Stadt Schachtinsk, deren Verwaltung die Siedlung unterstellt ist. Nowodolinski wurde 1954 gegründet. Personen aus Nowodolinskii Christina Hammer (* 1990), deutsche Boxerin Einzelnachweise
Новодолинский

Новодо́линский — посёлок городского типа в Карагандинской области Казахстана. Находится в подчинении Шахтинской городской администрации. Административный центр и единственный населённый пункт Новодолинской поселковой администрации. Код КАТО — 352839100. География Расположен в 30 км от железнодорожной станции Карабас (на линии Петропавловск — Алма-Ата) и в 40 км к юго-западу от Караганды. История В 1954 году Новодолинский получил статус посёлка городского типа. Население В 1999 году население посёлка составляло 6581 человек (3162 мужчины и 3419 женщин). По данным переписи 2009 года в посёлке проживало 6365 человек (3034 мужчины и 3331 женщина). На начало 2019 года население посёлка составило 6253 человека (3030 мужчин и 3223 женщины). Экономика Ранее велась добыча угля (шахта «Долинская»). Работает горно-монтажный филиал управления «Спецшахтомонтаж» АО «АрселорМиттал Темиртау». Русская православная церковь Храм в честь преподобномучениц Великой Княгини Елисаветы и инокини Варвары Примечания
Novodolīnskīy

Novodolīnskīy är en ort i Kazakstan. Den ligger i oblystet Qaraghandy, i den centrala delen av landet, 190 km sydost om huvudstaden Astana. Novodolīnskīy ligger 484 meter över havet och antalet invånare är 5 167. Terrängen runt Novodolīnskīy är mycket platt, och sluttar norrut. Runt Novodolīnskīy är det tätbefolkat, med 459 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Saran, 13,2 km nordost om Novodolīnskīy. Trakten runt Novodolīnskīy består i huvudsak av gräsmarker. Kommentarer Källor
Новодолинський

Новодо́линський (каз. Новодолинский) — селище у складі Шахтинської міської адміністрації Карагандинської області. Адміністративний центр та єдиний населений пункт Новодолинської селищної адміністрації. Населення — 5471 особа (2021; 6365 у 2009, 6581 у 1999, 7250 у 1989). Примітки Джерела Аркуш карти M-43-74 Сарань. Масштаб: 1 : 100 000. Стан місцевості на 1985 р. Видання 1990 р. (рос.) Посилання На Вікімапії [Архівовано 25 серпня 2011 у WebCite]
Алгабаський сільський округ (Сиримський район)

Алгаба́ський сільський округ (каз. Алғабас ауылдық округі, рос. Алгабасский сельский округ) — адміністративна одиниця у складі Сиримського району Західноказахстанської області Казахстану. Адміністративний центр — село Алгабас. Населення — 1361 особа (2021; 1954 у 2009, 2895 у 1999, 3721 у 1989). Станом на 1989 рік існувала Алгабаська сільська рада (села Аккудук, Акраб, Аксай, Алгабас, Жанаонір, Кизилагаш, Таскудук). 2001 року село Казахстан (колишній Аккудук) передано до складу Талдибулацького сільського округу. Склад До складу округу входять такі населені пункти: Примітки
Достицький сільський округ (Байтерецький район)

Дости́цький сільський округ (каз. Достық ауылдық округі, рос. Достыкский сельский округ) — адміністративна одиниця у складі Байтерецького району Західноказахстанської області Казахстану. Адміністративний центр — село Достик. Населення — 5132 особи (2021; 4272 у 2009, 3906 у 1999, 4387 у 1989). Станом на 1989 рік існувала Фурмановська сільська рада (села Факел, Фурманово) колишнього Приурального району, села Красний Урал та Чувашинське перебували у складі Макаровської сільської ради. 1993 року вони утворили окремий Чувашинський сільський округ. 2000 року Фурмановський сільський округ отримав сучасну назву. 2013 року було ліквідовано Чувашинський сільський округ, села Чувашинське та Красний Урал передано до складу Достицького сільського округу, село Факел Достицького сільського округу передано до складу Макаровського сільського округу. Склад До складу округу входять такі населені пункти: Примітки
Мічурінський сільський округ (Байтерецький район)

Мічу́рінський сільський округ (каз. Мичурин ауылдық округі, рос. Мичуринский сельский округ) — адміністративна одиниця у складі Байтерецького району Західноказахстанської області Казахстану. Адміністративний центр — село Мічурінське. Населення — 9718 осіб (2021; 7486 у 2009, 5146 у 1999, 4895 у 1989). Станом на 1989 рік існувала Мічурінська сільська рада (села Абай, Джамбул, Зелене, Мічурінське, Набережне, Октябрське) колишнього Приурального району. 2011 року села Абай та Садове. Склад До складу округу входять такі населені пункти: Примітки
Уральская городская администрация

Уральская городская администрация (каз. Орал қаласы әкімдігі / Oral qalasy ákimdigi) — административно-территориальная единица в составе Западно-Казахстанской области, включающая в себя город Уральск. Общая площадь территории, подчинённой городской администрации составляет 731,33 км². Численность населения на 2024 год, в населённых пунктах, в составе администрации составляет 361 940 человек. На 2025 — 371 702 человека. В настоящее время обязанности главы Уральской городской администрации исполняет Мурат Байменов. Городскую администрацию возглавляет аким города Уральска, назначаемый акимом Западно-Казахстанской области в соответствии с Законом Республики Казахстан от 23 января 2001 года «О местном государственном управлении и самоуправлении в Республике Казахстан». Административное деление По состоянию на 2026 год согласно Классификатору административно-территориальных объектов Уральская городская администрация состоит из следующих субъектов: 271010000 — город Уральск 271033000 — Деркульская поселковая администрация 271033100 — посёлок Деркул 271033700 — село Ливкино 271033800 — село Маштаково 271034000 — Желаевский сельский округ 271034100 — село Желаево 271035000 — Зачаганская поселковая администрация 271035100 — посёлок Зачаганск 271035800 — село Меловые горки 271039000 — Круглоозерновская поселковая администрация 271039100 — посёлок Круглоозёрное 271039900 — село Серебряково 271000200 — посёлок Деркул (отдельно) 271000400 — село Кордон 271000700 — село Ливкино (отдельно) 271000800 — село Маштаково (отдельно) Население Примечания
Уральська міська адміністрація

Ура́льська міська адміністрація (каз. Орал қаласы әкімдігі, рос. Уральская городская администрация) — адміністративна одиниця у складі Західноказахстанської області Казахстану. Адміністративний центр — місто Уральськ. Населення — 345787 осіб (2021; 247236 у 2009, 221855 у 1999, 225945 у 1989). Склад До складу входять місто Уральськ,3 селищні адміністрації та 1 сільський округ: Найбільші населені пункти Населені пункти з чисельністю населення понад 1000 осіб: Господарство Рекреація Станом на 2025 рік в межах адміністрації існує 10 офіційних місць масового відпочинку, туризму та спорту на водних об'єктах та водогосподарських спорудах: приватний пляж бази відпочинку «Inkyar» (ПП «Култаев») на річці Жайик; комунальний пляж туристичного табору «Самал» на річці Чаган; приватний пляж в межах міського парку культури і відпочинку (ТОВ «Евростандарт») на річці Чаган; приватний пляж в межах міського парку культури і відпочинку (ПП «Щербатова») на річці Чаган; комунальний пляж міського парку культури і відпочинку на річці Чаган; приватний пляж бази відпочинку «Set Sail Park» (ТОВ «ПСП Серик») на річці Чаган; приватний пляж туристичної бази «Светлячок» (ПП «Батыров») на річці Деркул; комунальний пляж туристичної бази «Евразия» на річці Деркул; приватний пляж бази відпочинку «Grits park» (ПП С. И. Грицан) на річці Деркул в селищі Деркул Деркульського селищного округу; приватний пляж бази відпочинку «Арна» (ПП «Gradus») на Желаєвському кар'єрі. Примітки
Чаганський сільський округ

Чага́нський сільський округ (каз. Шаған ауылдық округі, рос. Чаганский сельский округ) — адміністративна одиниця у складі Теректинського району Західноказахстанської області Казахстану. Адміністративний центр — село Жана-Омір. Населення — 3854 особи (2021; 3686 у 2009, 3345 у 1999, 3211 у 1989). Станом на 1989 рік існувала Чаганська сільська рада (села Бекей, Нова Жизнь, Соціалізм). Склад До складу округу входять такі населені пункти: Примітки
Абайський сільський округ (Жетисайський район)

Аба́йський сільський округ (каз. Абай ауылдық округі, рос. Абайский сельский округ) — адміністративна одиниця у складі Жетисайського району Туркестанської області Казахстану. Адміністративний центр — село Халиктар-Достиги. Населення — 8405 осіб (2021; 8746 у 2009, 7047 у 1999, 6867 у 1989). Станом на 1989 рік існувала Абайська сільська рада (села Дружба Народів, Плодовиноградне, Прибрежне, Степне, Строїтельне) Кіровського району. 2023 року до складу Кизилкумського сільського округу передано 6,12 км² Абайського сільського округу. Склад До складу округу входять такі населені пункти: Примітки
Аккістауський сільський округ

Аккіста́уський сільський округ (каз. Аққыстау ауылдық округі, рос. Аккистауский сельский округ) — адміністративна одиниця у складі Ісатайського району Атирауської області Казахстану. Адміністративний центр — село Аккістау. Населення — 10267 осіб (2021; 8651 у 2009, 7096 у 1999, 5496 у 1989). Станом на 1989 рік існувала Аккистауська селищна рада (смт Аккистау, село Гран, селище Роз'їзд 17 Туманне), з 1993 року Аккістауський сільський округ. До його складу також увійшли колишні села Єсіркеп та Шилік колишньої Тущикудицької сільради. Склад До складу округу входять такі населені пункти: Примітки
Актауська міська адміністрація

Акта́уська міська адміністрація (каз. Ақтау қаласы әкімдігі, рос. Актауская городская администрация) — адміністративна одиниця у складі Мангистауської області Казахстану. Адміністративний центр — місто Актау. Населення Населення — 259365 осіб (2021; 169809 у 2009, 144798 у 1999, 160930 у 1989). Національний склад (станом на 2016 рік): казахи — 132319 осіб (71,16 %) росіяни — 35631 особа (19,16 %) азербайджанці — 5290 осіб українці — 1853 особи лезгини — 1815 осіб татари — 1474 особи вірмени — 1047 осіб узбеки — 996 осіб корейці — 669 осіб чеченці — 638 осіб каракалпаки — 524 особи киргизи — 370 осіб грузини — 361 особа німці — 277 осіб удіни — 227 осіб білоруси — 208 осіб осетини — 181 особа інші — 2075 осіб Історія В радянські часи існувала Шевченківська міська рада обласного підпорядкування, адже місто Актау називалось Шевченко. 1993 року утворено Актауську міську адміністрацію, до складу якої увійшов також Баяндинський сільський округ колишньої Форт-Шевченківської міської ради обласного підпорядкування. 2007 року цей сільський округ був переданий до складу новоутвореного Мунайлинського району. Склад До складу адміністрації входять місто Актау та 1 сільський округ: Найбільші населені пункти Населені пункти з чисельністю населення понад 1000 осіб: Примітки
Актобе (городская администрация)

Городская администрация Актобе́ (каз. Ақтөбе қаласы әкімдігі) — административно-территориальная единица в составе Актюбинской области, включающее в себя город Актобе. Общая площадь территории, подчинённой городской администрации составляет 2 338 км². В настоящее время обязанности главы Городской администрации Актобе исполняет Бекет Азамат Бауыржанович (с 26 июня 2023). Городскую администрацию возглавляет аким города Актобе, назначаемый акимом Актюбинской области в соответствии с Законом Республики Казахстан от 23 января 2001 года «О местном государственном управлении и самоуправлении в Республике Казахстан». История В 1997 году, когда был упразднён Актюбинский район, сельские округа Благодарный, Каргалинский, Курайлинский и Новый, которые входили в состав района, и Саздинский округ Алгинского района были переданы в подчинение городского акимата Актобе и формально упразднены (однако для удобства управления в составе городского акимата были сохранены акимы сельских округов со штатом и полномочиями по их управлению). На тот момент в пяти бывших сельских округах в 22 населённых пунктах проживало 25 715 человек. В связи с развитием города и его пригородной зоны, фактическое количество поселений на территории бывших сельских округов достигло 50, число жителей возросло до 50 тыс. человек. Весной 2013 года на внеочередной 11-й сессии областного маслихата в связи с административной реформой было принято решение создать 5 сельских округов в прежних границах: Благодарный сельский округ площадью 104 895 га с центром в селе Кенеса Нокина; Каргалинский сельский округ площадью 6 671 га с центром в селе Каргалинское; Курайлинский сельский округ площадью 44 499 га с центром в селе Курайли; Новый сельский округ с территорией 26 994 га с центром в селе Жанаконыс; Саздинский сельский округ площадью 39 894 га с центром в селе Сазда. На внеочередной 18-й сессии областного маслихата, состоявшейся в марте 2018 года, было принято постановление об упразднении всех сельских округов (они были включены в состав города), существовавших с 2013 года, а также о разделении города на два административных района, граница которых была проведена по линии железной дороги. В городском маслихате была проведена процедура публичных слушаний по учёту мнения населения, согласно которым было принято решение «учесть мнения населения города о присвоении наименований вновь образованным двум районам на территории города Актобе — Астанинский и Алматинский». Численность населения и национальный состав Примечания
Актобинська міська адміністрація

Актоби́нська міська адміністрація (каз. Ақтөбе қаласы әкімдігі, рос. Актобинская городская администрация) — адміністративна одиниця у складі Актюбінської області Казахстану. Адміністративний центр — місто Актобе. Населення Населення — 540493 особи (2021; 391669 в 2009, 281638 у 1999, 279920 у 1989). Національний склад (станом на 2016 рік): казахи — 346067 осіб (76,90%) росіяни — 74023 особи (16,45%) українці — 11615 осіб татари — 6783 особи німці — 2654 особи корейці — 1247 осіб азербайджанці — 891 особа узбеки — 747 осіб молдовани — 722 особи білоруси — 697 осіб чеченці — 687 осіб вірмени — 424 особи башкири — 395 осіб болгари — 349 осіб марійці — 151 особа чуваші — 150 осіб мордва — 105 осіб інші — 2294 особи Адміністративний поділ Історія Станом на 1989 рік існувала Актюбінська міська рада обласного підпорядкування (місто Актюбінськ); у складі Актюбінського району перебували Благодарна сільська рада (села Білогорське, Благодарне, Новостепановка, Українка, Шилісай), Каргалінська сільська рада (села Каргалінське, Магаджановське, Птицеводчеське), Курайлинська сільська рада (села Георгієвка, Ілек, Курайлі, Россовхоз, селище Роз'їзд 39), Нова сільська рада (села Курашасай, Лісне, Нове, Танабарген) та Пригородна сільська рада (села Акжар, Акшат, Пригородне, Садове); у складі Алгинського району перебувала Саздинська сільська рада (села Польове, Сазди); у складі Новотроїцької сільської ради Новоросійського району перебували села Білогорка, Підхоз, Ульке та селище Нефтяник. 1993 року міська рада була перетворена в Актобинську міську адміністрацію обласного підпорядкування, в межах Актюбінського району село Акжар передане зі складу колишньої Благодарної сільської ради до складу новоутвореного Каргалінського сільського округу. 1995 року зі складу Новотроїцького сільського округу Хромтауського району до складу Благодарного сільського округу Актюбінського району було передано територію площею 460,11 км² та села Актасти, Білогорка, Красносельський, Нефтяник, Ульке. 1997 року до складу міської адміністрації була приєднана частина ліквідованого Актюбінського району: Благодарний сільський округ, Каргалінський сільський округ, Курайлинський сільський округ, Новий сільський округ та Пригородна сільська рада. Того ж року село Таніберген Нового сільського округу ліквідованого Актюбінського району було передано до складу Маржанбулацького сільського округу Алгинського району. 2013 року до складу міської адміністрації включено Саздинський сільський округ Алгинського району. Склад міської адміністрації станом на 2018 рік: 2018 року усі сільські округи були ліквідовані, а території увійшли безпосередньо до складу міста Актобе. 2019 року колишні населені пункти утворили окремі житлові масиви міста. Колишні населені пункти Благодарний сільський округ Каргалінський сільський округ Курайлинський сільський округ Новий сільський округ Саздинський сільський округ Примітки
Алатауський сільський округ (Толебійський район)

Алатау́ський сільський округ (каз. Алатау ауылдық округі, рос. Алатауский сельский округ) — адміністративна одиниця у складі Толебійського району Туркестанської області Казахстану. Адміністративний центр — село Алатау. Населення — 7632 особи (2021; 7502 у 2009, 6996 у 1999, 5701 у 1989). Станом на 1989 рік існувала Новостроївська сільська рада (села Донгустау, Єкпінді, Жанатурмис, Жанауйим, Карла Маркса, Кизиласкер, Косагаш, Моминай, Нисамбек, Новостройка, Тасарик, Шубарагаш, селища Кольбастау, Скрепльовка). Пізніше села Аккум (колишнє село Кизиласкер), Жанауйим та Моминай утворили окремий Аккумський сільський округ. Склад До складу округу входять такі населені пункти: Примітки
Арыс (городская администрация)

Городска́я администра́ция Арыс, или го́род Арыс (каз. Арыс қалалық әкімдігі) — административно-территориальная единица Туркестанской области. Административный центр — город Арыс. Население — 65463 человека (2009; 62496 в 1999). В 2013 году в состав ещё тогда Арысского района включена территория с площадью 1313 км², а именно Ходжатогайский сельский округ Отырарского района. Состав В состав администрации входят город Арыс и 5 сельских округов: Арыс (каз. Арыс) — город, административный центр администрации. Онтам (каз. Онтам) — село. Баиркумский сельский округ (каз. Байырқұм ауылдық округі). Административный центр — село Баиркум (каз. Байырқұм). Дармениский сельский округ (каз. Дәрмене ауылдық округі). Административный центр — село Дармино (каз. Дәрмене). Жиделинский сельский округ (каз. Жиделі ауылдық округі). Административный центр — село Жидели (каз. Жиделі). Монтайтасский сельский округ (каз. Монтайтас ауылдық округі). Административный центр — село Монтайтас (каз. Монтайтас). Ходжатогайский сельский округ (каз. Қожатоғай ауылдық округі). Административный центр — село Ходжатогай (каз. Қожатоғай). Достопримечательности В 15 км к северо-западу от станции Арыс находятся развалины древнего поселения Мергентобе. Примечания
Ариська міська адміністрація

Ари́ська міська адміністрація (каз. Арыс қаласы әкімдігі, рос. Арысская городская администрация) — адміністративна одиниця у складі Туркестанської області Казахстану. Адміністративний центр — місто Арись. Населення Населення — 76920 осіб (2021; 65463 у 2009, 62496 у 1999, 59626 у 1989). Історія Ариський район був утворений 17 січня 1928 року з центром у селі Ішан-базар, 17 січня 1930 року центр перенесено до міста Арись. 10 березня 1932 року район передано до складу Південноказахстанської області. 8 вересня 1943 року центр перенесено до села Темірлановка, 3 квітня 1952 року — до смт Арись, 1954 року — до села Темірлановка, у липні 1956 року — до міста Арись. З 3 травня 1962 року район у складі Чимкентської області. 2 січня 1963 року район ліквідовано, територія розподілена між Кзил-Кумським та Туркестанським районами. 29 лютого 1964 року було утворено Бугунський район, 1965 року місто Арись отримало обласний статус та виведене зі складу району. 25 липня 1988 року Бугунський район був перейменований в Ариський район. 13 жовтня 1989 року зі складу Ариського району був виділений Бугунський район. Після 1999 року район був перетворений в міську адміністрацію. 2013 року до складу Ариського району включена територія площею 1313 км², а саме Ходжатогайський сільський округ Отирарського району. Склад До складу району входять місто Арись та 6 сільських округів: Найбільші населені пункти Населені пункти з чисельністю населення понад 1000 осіб: Транспорт Дороги районного значення: Примітки
Баяндинський сільський округ

Баянди́нський сільський округ (каз. Баянды ауылдық округі, рос. Баяндинский сельский округ) — адміністративна одиниця у складі Мунайлинського району Мангистауської області Казахстану. Адміністративний центр та єдиний населений пункт — село Баянди. Населення — 7823 особи (2021; 2046 у 2009, 867 у 1999, 834 у 1989). Станом на 1989 рік існувала Баяндинська сільська рада Форт-Шевченківської міської ради обласного підпорядкування (села Баянди, Великий Емір), з 1993 року — Баяндинський сільський округ Актауської міської адміністрації, з 2007 року — у складі Мунайлинського району. Склад До складу округу входять такі населені пункти: Примітки
Жанаозенська міська адміністрація

Жанаозе́нська міська адміністрація (каз. Жаңаөзен қаласы әкімдігі, рос. Жанаозенская городская администрация) — адміністративна одиниця у складі Мангистауської області Казахстану. Адміністративний центр — місто Жанаозен. Населення Населення — 142458 осіб (2021; 113014 у 2009, 63337 у 1999, 55675 у 1989). Національний склад (станом на 2016 рік): казахи — 138552 особи (98,56 %) росіяни — 1071 особа каракалпаки — 224 особи узбеки — 220 осіб лезгини — 89 осіб татари — 67 осіб корейці — 55 осіб киргизи — 49 осіб азербайджанці — 27 осіб українці — 16 осіб осетини — 13 осіб чеченці — 11 осіб удіни — 7 осіб німці — 2 особи вірмени — 1 особа грузини — 1 особа білоруси — 1 особа інші — 165 осіб Історія У радянські часи існувала Новоузенська міська рада обласного підпорядкування, з 1993 року — Жанаозенська міська адміністрація. 2025 року до складу адміністрації було включено 1129,88 км² Каракіянського району. Склад До складу адміністрації входять місто Жанаозен, 2 сільські адміністрації та 2 сільських округи: Найбільші населені пункти Населені пункти з чисельністю населення понад 1000 осіб: Примітки
Жемський сільський округ

Же́мський сільський округ (каз. Жем ауылдық округі, рос. Жемский сельский округ) — адміністративна одиниця у складі Жилиойського району Атирауської області Казахстану. Адміністративний центр — село Тургизба. Населення — 3441 особа (2021; 3144 у 2009, 2864 у 1999, 2619 у 1989). Станом на 1989 рік існувала Калінінська сільська рада (села Аккудук, Караша, Койсари, Тургизба), з 1993 року — Жемський сільський округ. 2013 року ліквідовано село Аккудик. Склад До складу округу входять такі населені пункти: Примітки
Жетисайська міська адміністрація

Жетиса́йська міська адміністрація (каз. Жетісай қаласы әкімдігі, рос. Жетысайская городская администрация) — адміністративна одиниця у складі Жетисайського району Туркестанської області Казахстану. Адміністративний центр та єдиний населений пункт — місто Жетисай. Населення — 44105 осіб (2021; 36494 у 2009, 30487 у 1999, 27807 у 1989). 2023 року до складу міської адміністрації передано 0,74 км² Жанааульського сільського округу, 0,02 км² Каракайського сільського округу та 0,004 км² Казибекбійського сільського округу. Примітки
Жогарги-Аксуський сільський округ

Жогарги́-Аксу́ський сільський округ (каз. Жоғарғы Ақсу ауылдық округі, рос. Жогаргы-Аксуский сельский округ) — адміністративна одиниця у складі Толебійського району Туркестанської області Казахстану. Адміністративний центр — село Мадані. Населення — 2077 осіб (2021; 2305 у 2009, 2950 у 1999, 2123 у 1989). Станом на 1989 рік існувала Верхньоаксуська сільська рада (села Мадані, Підгорне), з 1993 року — Верхньоаксуський сільський округ. Склад До складу округу входять такі населені пункти: Примітки
Зертаський сільський округ

Зерта́ський сільський округ (каз. Зертас ауылдық округі, рос. Зертасский сельский округ) — адміністративна одиниця у складі Толебійського району Туркестанської області Казахстану. Адміністративний центр — село Зертас. Населення — 4698 осіб (2021; 4599 у 2009, 4065 у 1999, 3344 у 1989). Станом на 1989 рік існувала Галкинська сільська рада (села Галкино, Каракія, Кизил-Прес, Фрунзе, селище Жанакуш), з 1993 року — Галкинський сільський округ. Пізніше село Каракія було передано до складу Кемекалганського сільського округу, частина села Фрунзе — до складу міста Шимкент. Склад До складу округу входять такі населені пункти: Примітки