NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Turkistan Arena

Turkistan Arena (kaz. түрк. Түркістан Арена) – stadion piłkarsko-lekkoatletyczny w Turkiestanie, w Obwodzie turkiestańskim. Oficjalnie otwarty 30 sierpnia 2020 roku. Stadion posiada klasyfikację UEFA 3 poziomu. W marcu 2021 roku stadion gościł turniej finałowy o Superpuchar Kazachstanu, w którym rozegrano m.in. finał pomiędzy Tobołem Kustanaj a FK Astana (1:1 pd.(k. 5:4)). Mecze odbyły się bez udziału publiczności z powodu pandemii COVID-19. Podstawowe dane Całkowita pojemność: 7000. Wymiary murawy: 105 × 68 m. Powierzchnia obiektu: 35 507 m². Zobacz też Turan Turkiestan Przypisy
Туркестан Арена

«Туркестан Арена» (каз. «Түркістан арена») — многофункциональный стадион в городе Туркестан, Казахстан. Вместимость — 7 000 зрителей. Был сдан в эксплуатацию 30 августа 2020 года. Домашняя арена футбольного клуба «Туран». Описание Первая игра на арене состоялась 27 октября 2020 года среди подростков 2007—2008 годов рождения. Центральный стадион «Туркестан Арена» областного управления физкультуры и спорта рассчитан на 7000 мест. В гигантском комплексе есть отдельный тренажерный зал для каждого вида спорта. База стадиона, подаренная акционерным обществом «ФНБ „Самрук-Казына“», состоит из футбольного поля и крытого манежа для легкой атлетики. Полностью оборудованы залы с акробатикой, боксом, тяжелой атлетикой, гимнастикой и йогой. В 2022 году стадион получил II международную категорию УЕФА. События На этом стадионе в марте 2021 года прошли матчи Суперкубка Казахстана по футболу. Примечания
Туркестан Арена

«Туркеста́н Аре́на» (каз. «Түркістан арена») — багатофункціональний стадіон у місті Туркестан, Казахстан. Місткість — 7000 глядачів. Відкритий 30 серпня 2020 року. Домашня арена футбольного клубу «Туран». Історія Перша гра на арені відбулася 27 жовтня 2020 року серед підлітків 2007—2008 років народження. Центральний стадіон «Туркестан Арена» підпорядковується обласному управлінню фізкультури та спорту, вміщує 7000 глядачів. Великий комплекс має окремі зали для кожного виду спорту. Стадіон побудований акціонерним товариством «ФНБ „Самрук-Казина“», складається з футбольного поля та критого манежу для легкої атлетики. Повністю обладнані зали з акробатикою, боксом, важкою атлетикою, гімнастикою та йогою. У 2022 році стадіон отримав ІІ міжнародну категорію УЄФА. Події На цьому стадіоні в березні 2021 року пройшли матчі Суперкубку Казахстану з футболу. Примітки
Zhangiztobe Solar Plant

Zhangiztobe Solar Plant is a photovoltaic power station with a total capacity of 30MW which corresponds to an annual production of approximately 38.9 GW. It is located in Zhangiztobe (East Kazakhstan Region). It is East Kazakhstan's first solar farm. The plant reduces carbon emissions in the country by 31,650 tonnes per year. The project was financed by the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) and Universal Energy. References External links Interactive scholarly application, multimodal resources mashup (publications, images, videos).
Kapshagay Solar Plant

Kapshagay Solar Plant (also known as Kapchagay Solar Plant) is a photovoltaic power station that is located in Kapchagay, Almaty Region, Kazakhstan, and occupies 4 km2 (1.5 mi2) of land. It has a capacity of 100Megawatts (MW), which corresponds to an annual production of approximately 140 Gigawatts (GW). Kapshagay Solar Plant cost 27.7 billion tenges (US$71 million) to build. References External links Interactive scholarly application, multimodal resources mashup (publications, images, videos). Link https://engineeringhistoricalmemory.com/SilkRoad.php?vis=sat&pid=105001&cid=&prac_id=1027
Llac Khaindí

El Llac Khaindí (en kazakh Қайыңды көлі, Qayıñdı köli) és un llac de 400 metres de llarg al Kazakhstan amb una profunditat màxima de 30 m en algunes àrees. Està situat a 129 quilòmetres direcció est-sud-est de la ciutat Almati i a 2.000 metres sobre el nivell del mar. Forma part del parc nacional dels llacs Kolsai. El llac va ser creat com a resultat d'un enorme ensorrament de calcària, provocat pel terratrèmol de 1911 a Chon-Kemin. El camí cap al Llac Khaindí té diverses vistes panoràmiques cap al Canyó Sati, la Vall Chilik, i el Canyó Khaindí. Troncs submergits dels arbres secs de Picea schrenkiana s'eleven per sobre la superfície. Referències
Kaindysee

Der Kaindysee (kasachisch Қайыңды көлі Qaiyñdy kölı) ist ein Bergsee in Kasachstan, der 129 Kilometer südöstlich der Stadt Almaty an der Nordflanke des Kungej-Alataus liegt. Der See befindet sich 1867 Meter über dem Meeresspiegel im Nationalpark Kolsai-Seen und hat eine Länge von 400 Metern. An einigen Stellen ist er bis zu 30 Meter tief. Er entstand 1911 durch einen großen Erdrutsch, ausgelöst durch ein starkes Erdbeben. Die Aufschüttung an Kalkstein sperrte die Schlucht zu Kaindy wie ein künstlicher Damm ab und so sammelt sich Regenwasser im Becken. In der Mitte des Sees befinden sich abgestorbene Stämme von Tienschan-Fichten. Weblinks Einzelnachweise
Lake Kaindy

Lake Kaindy (Kazakh: Қайыңды көлі, Qaiyñdy kölı, meaning the "birch tree lake" or landslide) is a 400-meter-long (1,300 ft) lake located in Kazakhstan. The lake reaches depths of nearly 30 meters (98 ft). It is located 129 kilometers (80 mi) east-southeast of the city of Almaty and is 2,000 meters (6,600 ft) above sea level. History Lake Kaindy is located in the south of Kazakhstan, within Kolsay Lakes National Park. It is located 2,000 metres (6,600 ft) above sea level, 130 kilometres (81 mi) east of Almaty. The lake was formed as the result of a major limestone landslide triggered by the 1911 Kebin earthquake forming a natural dam. It blocked the gorge and was filled by mountain river water. Lake Kaindy is about 400 meters long, reaching depths of nearly 30 meters at its deepest point. Altered by limestone deposits, the water maintains a bluish-green color. The lake contains trunks of submerged Picea schrenkiana trees that rise above the surface of the lake. The area is often referred to as a "sunken forest". The cold water helps preserve the tree trunks, which are overgrown with algae and various other water plants. In recent years, Lake Kaindy has become a popular international tourist destination. The lake is also known for ice diving and trout fishing in the winter season. The Kaindy river flows into the lake, passing through a two-sided rock face about 20 meters high. The upper part of the trees protruding from the water lost their side branches and bark, and the wood turned white. It resembles a submerged squadron with the bare trunks of the trees being the masts of sunken ships. The lake surface changes color and often has blue color, caused by lime and other minerals in the clear water. Despite the low water temperature, Kaindy lake is popular with divers. References
Lago Kaindy

El Lago Kaindy (en kazajo: 'Қайыңды көлі', Qayıñdı köli) es un lago de 400 metros de largo en Kazajistán con una profundidad máxima de 30 m en algunas áreas. Está ubicado a 129 kilómetros dirección este-sudeste de la ciudad Almatý y a 2000 metros sobre el nivel del mar. El lago fue creado como resultado de una enorme derrumbe de caliza, provocado por el terremoto de 1911 en Chon-Kemin.​ El camino hacia el Lago Kaindy tiene varias vistas panorámicas hacia el Cañón Saty, el Valle Chilik, y el Cañón Kaindy. Troncos sumergidos de los árboles secos de Picea schrenkiana se elevan por sobre la superficie. Referencias
Lac Kaindy

Le lac Kaindy (kazakh : Қайыңды көлі, russe : Каинды) est un lac du Kazakhstan. Géographie Situé dans le sud-est du pays dans l'oblys d'Almaty, à l'ouest de Jalanach, le lac Kaindy est long d'environ 400 m, profond de 30 m. Le lac a été créé par le tremblement de terre de Kebin de 1911 (en) qui a provoqué un glissement de terrain créant un barrage naturel. La surface du lac est trouée par les troncs d'épicéas morts. Notes et références Liens internes Lacs du Kazakhstan Liens externes Portail des lacs et cours d'eau Portail du Kazakhstan
Kaindy

Kaindy (kaz. Қайыңды көлі, Qayındı köli) je 400 metara dugo jezero u Kazahstanu, koje doseže u nekim područjima dubinu blizu 30 metara. Jezero se nalazi 129 km istočno od grada Almatija i 2.000 metara iznad razine mora. Vanjske poveznice
Kaindy-tó

A Kaindy-tó (kazakul Қайыңды көлі, Qayındı köli) egy tó Kazahsztánban. Hosszúsága 400 méter, mélysége egyes helyeken a 30 métert is elérheti. Almati városától 129 kilométerre fekszik kelet-délkelet irányban. Tengerszint feletti magassága körülbelül 2000 méter. Az 1911-es kebini földrengés során, egy hatalmas mészkőföldcsuszamlás eredményeként keletkezett. A tó környékén több helyről is festői kilátás nyílik a Saty-szurdokra, a Chilik folyó völgyére és a Kaindy-szurdokra. Kiszáradt törzsű, Picea schrenkiana fajú fák emelkednek a felszíne fölé. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Lake Kaindy című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Kajyngdy (jezioro)

Kajyngdy (kaz.: Қайыңды көлі, Kajyngdy köly; ros.: Каинды, Kaindy) – jezioro w południowo-wschodnim Kazachstanie, w górach Küngej Ałatau, ok. 130 km od Ałmaty. Leży w wąwozie rzeki Kajyngdy (która przepływa przez jezioro) na wysokości 1867 m n.p.m. Długość jeziora wynosi ok. 400 m, a maksymalna głębokość około 30 m. Temperatura wody w jeziorze Kajyngdy jest niska i nawet latem nie przekracza 6 °C. Jezioro powstało w wyniku trzęsienia ziemi w 1910 lub 1911 roku Spadające wapienne skały utworzyły naturalną tamę, a dno wąwozu wypełniło się wodą. Rosnące w wąwozie drzewa utworzyły podwodny las. Występuje tam pstrąg, a dzięki krystalicznie czystej wodzie oprócz wędkarzy jezioro odwiedzane jest także przez pasjonatów nurkowania w ciągu całego roku. Uwagi Przypisy Linki zewnętrzne Mysterious Lake Kaindy. Kazakhstan Discovery. [dostęp 2013-08-07]. (ang.). Strona oficjalna. kaindy.kz. [dostęp 2013-08-16]. [zarchiwizowane z tego adresu (2013-06-12)]. (ros.).
Каинды (озеро)

Каинды (каз. Қайыңды) — завальное озеро в Алматинской области Казахстана; часто посещаемое туристическое место в одном из ущелий Кунгей Алатау. Главная достопримечательность озера — ели, поднимающиеся прямо из воды. Озеро длиной около 400 м находится среди хвойного леса на высоте 1667 метров над уровнем моря в одном из ущелий Кунгей Алатау. Оно окружено осыпными каменистыми склонами и крутыми скалами. Выше озера находится скальный тупик.. Летом средняя температура воздуха доходит до +23 °C, а воды — до +6 °C. Несмотря на низкую температуру воды, Каинды пользуется успехом у любителей дайвинга. Название Название дано по реке, которая была известна ещё до образования озера, и в переводе с казахского языка означает «изобилующее берёзами» или «берёзовая», так как в её долине росли берёзы. История Озеро образовалось в результате Кеминского землетрясения в январе 1911 года. В конце 1980-х годов площадь озера уменьшилась после прохождения селевого паводка. В феврале 2007 был принят указ о создании национального парка, к территории которого относится и озеро Каинды. Охрана Озеро входит в список особо охраняемых природных территорий со статусом природоохранного и научного учреждения, а также в ГНПП «Кольсай — колдери». Туризм Вода в горном водоёме довольно чистая и прозрачная; в нём сохранились подводные лесные массивы, что создаёт неповторимые по своим особенностям водные пейзажи. По этой причине многие туристы приезжают к Каинды для дайвинга. Озеро находится в 280 километрах от города Алма-Ата, дорога занимает около 5 часов. Лучшее время для туризма — в июле и августе. В 8 километрах от Каинды, близ озера Колсай, можно остановиться на ночлег в гостевых домиках. Примечания Комментарии Источники Литература Мочалов В. П., Виноходов В. Н. Прорывные паводки в бассейне р. Каинды // Селевые потоки. — М. : Гидрометеоиздат, 1985. — С. 124—132. — Сб. 9. Ссылки Озеро Каинды и Кольсайские озера Фильм «Каинды. Забытый мир». Подводный мир озера. (рус.) www.kapshagaj.kz. Дата обращения: 1 октября 2019. Архивировано из оригинала 19 января 2017 года. Маршрут на озеро Каинды и через Каинды к Иссык-Кулю (рус.). tianshan.alnaz.ru. Дата обращения: 1 октября 2019. Архивировано 29 декабря 2016 года.
Каїнди (озеро)

Каїнди (каз. Қайыңды) — мальовниче озеро в Казахстані, у Алматинській області, в одній з ущелин Кунгей Алатау. Дуже популярне серед туристів, попри низьку температуру води, озеро Каїнди відвідують улюбленці дайвінгу. Головна визначна пам'ятка озера це ялинки, що піднімаються прямо з води. Створюється враження, що тут колись були затоплені десятки кораблів, а ялинки — це їхні щогли. Озеро часто називається «мертвим» — в ньому не водиться риба. Максимальна глибина водойми станом на 2014 рік — 21 м. Назва У перекладі з казахської мови «Каїнди» означає «багате березами», що дивує багатьох туристів, адже ніяких беріз поруч з водоймою немає. Великий березовий гай знаходитися приблизно за 5 км від Каїнди, на його честь озеро і отримало назву. Історія Озеро утворилося в результаті землетрусу у січні 1911 року. Наприкінці 1980-х років площа озера зменшилася після проходження селевого паводка. У лютому 2007 року був прийнятий указ про створення національного парку, до території якого відноситься і озеро Каїнди. Опис Форель водиться в річці Каїнди, нижче озера. Влітку середня температура повітря доходить до позначки +23 °C, а води +6 °C. Озеро знаходиться серед хвойного лісу на висоті 1667 м над рівнем моря в одній з ущелин Кунгей Алатау. Довжина озера близько 400 м. Глибина його майже 30 м. Озеро оточене осипними кам'янистими схилами і крутими скелями. Вище озера — скелястий тупик. Проблеми озера Зрідка високогірне озеро Каїнди в Казахстані зазнає впливу несприятливих наслідків різних природних факторів. Особливо сильний вплив на нього чинять селеві потоки, які надовго роблять воду каламутною і неприємною на вигляд, а також зменшують його глибину. Зокрема, за відмітками на скелях можна зрозуміти, що з моменту свого виникнення озеро обміліло більш ніж на 2 метри. На щастя, такі катастрофічні явища, як селі, трапляються в цих місцях не так часто. За період вивчення озера відмічено всього два таких випадки — у 1980-х роках XX століття і на початку XXI століття. Примітно, що до селевого потоку 1980 року величні дерева були затоплені повністю. Після оголення верхівок, вітер і сонце з часом висушили їх, надавши неповторний вигляд старих щогл затонулих кораблів. Особливо разючим їх вигляд стає тоді, коли на поверхню озера наповзає густий туман — місцевість відразу починає нагадувати фантастичні фільми про піратів. Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: озеро Каїнди Фільм «Каїнди. Забутий світ». Підводний світ озера Як доїхати і відпочити на озері Каїнди Маршрут на озеро Каїнди і через Каїнди до Іссик-Кулю [Архівовано 29 Грудня 2016 у Wayback Machine.]
Eispalast Alau

Der Eispalast Alau (russisch Ледовый Дворец Алау; kasachisch Алау мұзайдыны Сарайы) ist eine Eissporthalle im Verwaltungsbezirk Jesil von Astana, Kasachstan. Die Halle ist Teil eines 40.000 m² großen Komplexes der weitere Sporthallen, ein Hotel und einen Block für Konferenzen zur Verfügung stellt. Die Mehrzweckhalle bietet neben dem Eisschnelllaufbetrieb Platz für Curling, Eishockey, Eiskunstlauf und Shorttrack, welcher sich auf zwei 60 × 30 Meter großen Eisflächen verteilt, die sich im Innenfeld des Ovals befinden. 2010 wurde die Halle mit dem Kasachstan Cup im Dezember eröffnet. Zwei Monate später fanden hier die 7. Asian Winter Games statt. In der Saison 2011/12 machte der Weltcup erstmals Station in der Hauptstadt Kasachstans. Veranstaltungen Bahnrekorde Frauen ﻿Nicht oder nicht mehr im internationalen Wettkampf ausgetragen. Stand: 1. März 2015 Summe der auf 500 m heruntergebrochenen Einzelstrecken (500, 1000, 1500, 3000, 5000 Meter): 195,554 Pkt. Männer ﻿Nicht oder nicht mehr im internationalen Wettkampf ausgetragen. Stand: 1. März 2015 Summe der auf 500 m heruntergebrochenen Einzelstrecken (500, 1000, 1500, 5000, 10.000 Meter): 179,813 Pkt. Siehe auch Liste der schnellsten Eisschnelllaufbahnen der Welt Weblinks www.alau.info (en, ru, kk) Der Eispalast Alau auf speedskatingnews.info Bilder vom Alau ice skating complex auf www.flickr.com Einzelnachweise
Alau Ice Palace

The Alau Ice Palace (Kazakh: Алау Мұзайдыны сарайы; Alau Mūzaidyny Saraiy) is an 8,000-seat speed skating oval in Astana, Kazakhstan. It was ranked first among the world’s speed skating stadiums according to the Dutch AD Sportwereld publication’s ranking. As well as speed skating, it is also used for other sports and was opened in December 2011. Events The center hosted the speed skating events at the 2011 Asian Winter Games. In 2015, it hosted the World Sprint Speed Skating Championships. For judo it was the venue for the 2015 World Judo Championships in August 2015 and for ice speedway it hosted final 1 of the 2018 Individual Ice Racing World Championship. It has also hosted national youth championships in rink bandy. History Construction of The Oval began in 2007, nearly four years after Astana and Almaty had been designated hosts of the 2011 Asian Winter Games. Construction was completed by the end of the summer of 2011, officially opening in December 2011, two months before the beginning of the Games. The Alau Ice Palace was designed as the first covered speed skating oval in Kazakhstan, and as the second ever artificially frozen speed skating venue after Medeu. Being domed, this would give the facility the ability to control climate conditions inside to produce the highest quality ice possible. The Alau is an artificially frozen indoor skating rink with a standard speed skating track of 400 meters to the lap. The radii of the inner and outer competition lanes are 26 and 30 meters respectively. The width of each competition lane is 4 meters with an inside training lane of 4 meters. When not hosting speed skating competitions, The Oval is open to public skating and family day events. Track records See also List of indoor arenas in Kazakhstan List of indoor speed skating rinks References External links Official website Alau Ice Palace on SpeedSkatingNews.info SCADA visualization and control system of the Alau Ice Palace
Sportpaleis Alau

Het Sportpaleis Alau is een ijsstadion in de Kazachse hoofdstad Astana. De schaatshal werd ontworpen door de Nederlander Bertus Butter, die eerder al de ijsbaan Kometa ontwierp. Het stadion is zo ontworpen dat het een symmetrische vorm heeft en een capaciteit van 7000 toeschouwers. Ook bevinden zich in het stadion een fitnessruimte en hotelkamers. De ijsbaan ligt dicht bij het vliegveld in een speciale 'sportzone', met vele faciliteiten in de buurt, waaronder een voetbalstadion en een velodroom. De baan staat anno maart 2024 op plek nummer 15 op de lijst van snelste ijsbanen ter wereld. De eerste internationale wedstrijd die werd verreden was het Schaatsen op de Aziatische Winterspelen 2011. In november 2011 werden ook de tweede wereldbekerwedstrijden van 2011/2012 in (het toenmalige) Astana verreden. Daarbij had Sportpaleis Alau ook de eer om het onderdeel massastart te introduceren. Wedstrijden Schaatsen Internationale kampioenschappen 2015 - WK sprint Continentale kampioenschappen 2011 - Aziatische Winterspelen 2012 - Aziatische kampioenschappen Wereldbekerwedstrijden 2011/2012 - Wereldbeker 2 2012/2013 - Wereldbeker 3 2013/2014 - Wereldbeker 3 2016/2017 - Wereldbeker 3 2019/2020 - Wereldbeker 3 Andere sporten 2015 - WK judo Baanrecords Externe links (kk) (ru) (en) Officiële website (en) Sportpaleis Alau speedskatingnews.info
Минкесер

Минкесер (каз. Меңкесер) — село в Мамлютском районе Северо-Казахстанской области Казахстана. Входит в состав Новомихайловского сельского округа. Код КАТО — 595247300. Географическое положение В 3 км к югу от села расположено озеро Мангисер. В 53 км к юго-западу находится районный центр Мамлютка. В 101 км к юго-западу находится город Петропавловск. Население В 1999 году население села составляло 980 человек (486 мужчины и 494 женщины). По данным переписи 2009 года в селе проживало 889 человек (462 мужчины и 427 женщин). Примечания
Мінкесер

Мінкесе́р (каз. Меңкесер) — село у складі Мамлютського району Північноказахстанської області Казахстану. Входить до складу Новомихайловського сільського округу, раніше було центром ліквідованої Мінкесерської сільської ради. Населення — 796 осіб (2021; 889 у 2009, 980 у 1999, 1036 у 1989). Національний склад станом на 1989 рік: росіяни — 42 % казахи — 30 %. Примітки Джерела Аркуш карти N-42-52. Масштаб: 1 : 100 000. (рос.) Зазначити дату випуску/стану місцевості. Посилання На Вікімапії [Архівовано 25 серпня 2011 у WebCite]
Abu Dhabi Plaza

Abu Dhabi Plaza (kasachisch Әбу-Даби Плаза) ist ein Gebäudekomplex in der kasachischen Hauptstadt Astana. Es beinhaltet Büros, Wohnungen, Einkaufszentren und ein Hotel, und besteht aus mehreren Gebäuden mit unterschiedlichen Höhen, von denen das höchste 310,8 Meter misst und 75 Etagen besitzt. Mit dieser Höhe ist es das höchste Gebäude in Zentralasien. Fertiggestellt wurde es im Jahr 2021. Geschichte Im Juni 2009 unterzeichneten Kasachstan und die Vereinigten Arabischen Emirate eine Vereinbarung über den Bau eines Hochhauses in der kasachischen Hauptstadt. Ersten Entwürfen nach sollte das Hauptgebäude des Bauprojektes eine Höhe von 382 Meter besitzen; die Fertigstellung wurde für das Jahr 2016 geplant. Im November 2010 begannen mit den Erdarbeiten die ersten Bauarbeiten; nach rund einem Monat wurden diese jedoch wieder eingestellt. Die Wiederaufnahme der Erdausgrabungen erfolgte erst im November 2011. Im Oktober 2012 kam es zu einem ersten Skandal bei dem Bauprojekt. Türkische Subunternehmer und deren Arbeiter begannen zu streiken, da sie über mehrere Monate hinweg keine Löhne mehr erhalten hatten. In dessen Folge wurde 2013 mit der Arabtec Holding ein neuer Generalunternehmer mit den Bauleistungen beauftragt; Aldar Properties blieb Eigentümer und Investor. Im Februar 2014 kam es auf der Baustelle erneut zu einem Streik. Mehrere hundert kasachische Arbeiter legten ihre Arbeit nieder und forderten die gleiche Bezahlung wie ausländische Arbeiter. Am 13. Februar 2016 brannte es im Gebäude während der Bauphase zwischen der 19. und 25. Etage, dabei kam jedoch niemand zu Schaden. Daraufhin ruhte der Bau mehrmals und der Eröffnungstermin wurde immer wieder verschoben. Beschreibung Der Komplex des Abu Dhabi Plaza besteht aus insgesamt fünf Gebäuden, die eine Gesamtfläche von etwa 550.000 Quadratmetern besitzen. Das Hauptgebäude besteht aus 75 Stockwerken und ist mit einer Höhe von 310,8 Metern das höchste Gebäude Kasachstans. Block R: Büros, Wohnungen, 75 Stockwerke, Gesamtfläche 106.000 Quadratmeter Block O: Büros, 29 Stockwerke, Gesamtfläche 58.000 Quadratmeter Block N: Hotel, 14 Stockwerke, Gesamtfläche 32.000 Quadratmeter Block U: Büros, 30 Stockwerke, Gesamtfläche 64.000 Quadratmeter Block Z: Wohnungen, 16 Stockwerke, Gesamtfläche 20.000 Quadratmeter Galerie Weblinks emporis.com skyscrapercity.com Einzelnachweise
Abu Dhabi Plaza

Abu Dhabi Plaza (Kazakh: Абу-Даби Плаза, romanized: Abu-Dabi Plaza) is a mixed-use development complex in the very center of Astana, the capital of Kazakhstan. As of 2022, the tallest tower of Abu Dhabi Plaza at 310.8 metres (1,020 ft) is the tallest building in Kazakhstan and Central Asia. Background On 11 June 2009, after two years of completing the design stage, Kazakhstan and the United Arab Emirates signed an agreement on construction of the Abu Dhabi Plaza mixed-use development complex. Main facilities of the complex Abu Dhabi Plaza consists of five buildings with an area amounting to more than 500,000 m2 (5,400,000 sq ft). The tallest tower, which is 320 metres (1,050 ft), includes 75 floors, which contains offices and residential premises. The complex also includes two office towers with 29 and 31 floors respectively. A 15-storey residential tower is also part of the complex. The fifth building is a 14-floor hotel tower, the Sheraton Astana Hotel. The taller residential tower was completed in 2021. The shopping center of Abu Dhabi Plaza was inaugurated on 2 December 2019. Its area is 26,000 m2 (280,000 sq ft) accommodating shops and restaurants located on two levels. Gallery See also List of tallest buildings in Astana List of tallest buildings in Kazakhstan List of tallest residential buildings References