NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Parque nacional de Burabay

El parque nacional de Burabay (en kazajo: «Бураба́й» мемлекетті́к ұлтты́қ табиғи́ паркі́, transl.: "Burabay" memlekettik ulttiq tabïğï parki) es un parque natural de Kazajistán localizado en el distrito de Burabay, Akmola bajo jurisdicción directa del Presidente del Gobierno. Al ser un área protegida, las actividades económicas y lúdicas están prohibidas de acuerdo con la legislación vigente de las reservas naturales. Historia y estatus El parque fue establecido en 1898 como paraje natural. En 1920 fue nacionalizado y declarado ciudad balneario de importancia nacional. En 1935 fue organizado como "parque nacional de la reserva natural de Burabay" hasta 1951, año en el que se estableció una zona boscosa. En mayo de 1997, se aprobó una moción gubernamental en la que el bosque pasaría a declararse natural y la gestión del mismo pasaría a estar gestionado por el Estado. En el 2000 con la sanción de la moción Nº1246 del 12 de agosto se construye el parque nacional con una superficie de 83 511 ha, de las que 47 600 son de bosque. En 2010 la superficie alcanza una extensión de 129 935 ha de las que 370 son tierras baldías.​ Geografía Climatología La temperatura media en enero es de -16 °C y en julio de 19 °C.​ La precipitación media ronda los 300 mm anuales. En cuanto a las nevadas, estas alcanzan un espesor de entre 25 y 35 cm y tienen una duración desde noviembre a abril.​ Flora y fauna Dentro de los límites se encuentran 757 variedades de plantas, de las que 119 están protegidas y doce se encuentran en la Lista Roja.​ El bosque cuenta con un 65 % de pináceas, 31% de abedules, 3 % de chopos y un 1% de arbustos. En la zona también es frecuente encontrar setas comestibles.​ Debido a la diversidad de la flora, la fauna es abundante: en su totalidad se pueden hallar 305 especies animales, siendo un 36 % de la diversidad salvaje de Kazakhstán.​ Véase también Parques nacionales de Kazajistán Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Parque nacional de Burabay. List of national parks of Kazakhstan Official site of the Burabay National Park
Веренка (Акмолинская область)

Вере́нка (каз. Веренка) — упразднённое село в Ерейментауском районе Акмолинской области Казахстана. Входило в состав Еркиншиликского сельского округа. Код КАТО — 114655200. География Село располагалось на берегу реки Акмырза, примерно в 100 км к северо-востоку от Астаны и в 40 км к западу от центра города Ерейментау. Железнодорожная станция на линии Астана — Павлодар. Абсолютная высота — 319 метров над уровнем моря. Ближайшие населённые пункты: село Жолбасшы — на северо-западе, аул Еркиншилик — на юге. Через село проходило проселочная дорога «Новомарковка — Еркиншилик». История Основали село в 1905 году переселенцы с Украины, из Таврической губернии, позже селились люди разных национальностей из других мест. На место нынешней Веренки были посланы ходоки-осмотреть землю и выбрать место для поселения. Так появились впоследствии сёла: Веренка, Благодатное, Звенигородка, Новомарковка. В 1906 году была открыта первая начальная школа на украинском языке. В 1910 году уже построили общественную школу. В селе избирался свой сельский староста, спорные вопросы решались на сельском сходе. В 1970-х—1980-х годах Веренка была одним из самых крепких хозяйств совхоза Еркеншиликский. Но с распадом СССР в 1990-е годы многие жители Веренки мигрировали. Постановлением акимата Акмолинской области от 22 ноября 2019 года № А-11/567 и решением Акмолинского областного маслихата от 22 ноября 2019 года № 6С-39-11, село Веренка было переведено в категорию иных поселений и исключено из учётных данных, поселение села вошло в состав села Еркиншилик. Население В 1989 году население села составляло 423 человека (из них украинцы — 35 %, казахи — 26 %). В 1999 году население села составляло 266 человек (126 мужчин и 140 женщин). По данным переписи 2009 года в селе проживали 102 человека (49 мужчин и 53 женщины). Экономика и социальная сфера В селе находятся: фермерское хозяйство, начальная школа. Достопримечательности Памятник истории и культуры местного значения1 Буйратау (национальный парк). Примечания Ссылки О селе Веренка
Вєрненське міське училище

Вєрненське міське училище — будівля в Алмати, пам'ятка містобудування та архітектури республіканського значення . Побудовано в 1890 . Історія У 1879 році у Верному було утворено двокласне міське училище на 100 осіб. У 1893 році воно було перетворено на 3-х класне міське училище Туркестанського навчального округу. Серед викладачів училища був Г. Л. В'яткин, поет, організатор «Товариства художників та любителів витончених мистецтв Степового краю». У 1890 році було збудовано дерев'яну будівлю реального училища на вулиці Гоголівській, ріг вул. Казначейською (суч. Калдаякова) на замовлення Верненської міської думи за проектом архітектора А. П. Зєнкова (за іншими даними П. Гурде). 1920 року з ініціативи Д. А. Фурманова у будівлі було відкрито 1-шу Трудову школу міста Вєрного. У 1930-ті роки у будівлі розташовувався сільськогосподарський інститут ім. Л. І. Мирзояна. Для його студентів на вул. Гоголя було збудовано гуртожиток. У наступні роки тут розташовувалося Міністерство культури КазРСР, згодом незалежного Казахстану. Нині у будівлі розміщується РДП «Казреставрація». Відомі випускники М. Фрунзе — революціонер, радянський державний і військовий діяч. У. Жандосов — народний комісар освіти Казахської РСР. М. Тинишбаєв — депутат Другої Державної Думи Росії, прем'єр-міністр Туркестанської автономії, член «Алаш Орди», інженер-шляховик, учасник будівництва Туркестано-Сибірської магістралі. Т. Бокін — учасник національно-визвольного повстання 1916 року в Семиріччі. Ж. Барибаєв — Член ЦК Компартії Туркестану, делегат XIV з'їзду комуністичної партії. Архітектура Будівля двоповерхова, у плані прямокутна, з центральною виступаючою частиною, має горизонтальне членування у вигляді міжповерхового пояса, прикрашеного різьбленими підзорами. Вікна обрамлені дерев'яним різьбленням. При проектуванні училища архітектором було враховано всі гігієнічні норми, обов'язкові до будівель навчального профілю на той час. Він наполіг на заміні кам'яних сходів дерев'яними, а також фарбуванню стін у два кольори: верхня частина стіни повинна бути світло-зеленою, тоді як нижня частина стіни — темного кольору «щоб уникнути забруднення». Крім того, Гурде рекомендував улаштування вентиляційних труб з метою кращого провітрювання класів. Також із метою захисту від псування дерев'яних конструкцій будівлі від вологи було запропоновано замінити дерев'яні відливи на залізні. У рамках реконструкції 1981 року було значно перебудовано внутрішні приміщення, втрачено окремі елементи оздоблення фасадів. Статус пам'ятки 4 квітня 1979 року рішенням виконавчого комітету Алма-Атинської міської Ради народних депутатів будівля Верненського реального училища набула статусу Пам'ятка історії та культури і була взята під охорону держави. 26 січня 1982 року будинок було включено до списку пам'яток історії та культури республіканського значення Казахської РСР. 25 листопада 1993 року став частиною Алматинського державного історико-архітектурного та меморіального заповідника. На території заповідника заборонене нове будівництво. Реконструкція об'єктів можлива виключно з дозволу Міністерства культури Казахстану. Примітки
Верхние Кайракты

Верхние Кайракты (каз. Жоғарғы Қайрақты) — село в Шетском районе Карагандинской области Казахстана. Входит в состав Нижнекайрактинского сельского округа. Код КАТО — 356463300. Население В 1999 году население села составляло 611 человек (317 мужчин и 294 женщины). По данным переписи 2009 года, в селе проживали 244 человека (128 мужчин и 116 женщин). История До 2007 года посёлок городского типа. Основан как посёлок при Верхнекайрактинском месторождение. С распадом Советского Союза и закрытием шахты поселка начали покидать люди. По некоторым данным, на начало 2022 года, Верхние Кайракты представляют собой «город-призрак» — жилой микрорайон состоящий из нескольких пятиэтажных жилых домов и объектов социальной инфраструктуры полностью заброшен. В частном секторе села, который расположен в некотором отдалении от многоэтажной части, проживает 5 семей. Примечания
Verkhniye Kayrakty

Verkhniye Kayrakty är en ort i Kazakstan. Den ligger i oblystet Qaraghandy, i den centrala delen av landet, 300 km söder om huvudstaden Astana. Verkhniye Kayrakty ligger 803 meter över havet och antalet invånare är 1 158. Terrängen runt Verkhniye Kayrakty är platt. Trakten runt Verkhniye Kayrakty är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer. Trakten runt Verkhniye Kayrakty består i huvudsak av gräsmarker. Kommentarer Källor
Верхні Кайракти

Верхні Кайракти́ (каз. Жоғарғы Қайрақты) — село у складі Шетського району Карагандинської області Казахстану. Входить до складу Нижньокайрактинського сільського округу. Населення — 37 осіб (2021; 244 у 2009, 611 у 1999). Засновано 1991 року як селище міського типу. До 2007 року село мало статус селища. Примітки Джерела Аркуш карти M-43-123 Кайракты. Масштаб: 1 : 100 000. Стан місцевості на 1981 р. Видання 1985 р. (рос.) Посилання На Вікімапії
Supreme Court of Kazakhstan

The Supreme Court of the Republic of Kazakhstan is the highest of three levels of courts of Kazakhstan, sitting above regional appeals courts, and city or district courts (courts of first instance). The Supreme Judicial Council recommends nominee Supreme Court judges to the President of Kazakhstan; the president then submits the nominees to the Senate of Kazakhstan for a vote of confirmation. History Under the original constitution of Kazakhstan in 1993, there were three high courts: the Constitutional Court (Конституционный суд), the Arbitration Court (Высший Арбитражный суд), and the Supreme Court. In 1995, the new constitution, along with the new presidential decree "On the courts and the status of courts in the Republic of Kazakhstan" altered the structure of the judiciary and decreased the executive branch's power over it; the Arbitration Court was eliminated, while the Constitutional Court and the Supreme Court were separated more clearly. In April 2011, the Senate removed six Supreme Court judges, and further recommended that Chair Älımbekov resign. List of chairs This section lists the chairs of the Supreme Court since the establishment of Kazakhstan: Tamas Aitmūhambetov: 1992–1993. Continued over from 1984–1991 chairship of the Supreme Court of the Kazakh Soviet Socialist Republic. Mikhail Malakhov: 1993–1996 Maqsūt Närıkbaev: 1996–2000 Qairat Mämi: 2000–2009. Left his position to become Prosecutor General of Kazakhstan, in part of a larger presidential reshuffle of judiciary personnel. Mūsabek Älımbekov: 2009–2011. Promoted from his previous position as head of the court's Civil Affairs Board. Qairat Mämi: 2011 Bektas Beknazarov: 2011–2013 Qairat Mämi: 2013–2017 Jaqyp Asanov: 2017–2022 Aslambek Mergaliev: 2022– References External links Home page
Владимировка (Северо-Казахстанская область)

Владимировка (каз. Владимировка) — село в Мамлютском районе Северо-Казахстанской области Казахстана. Входит в состав Андреевского сельского округа. Код КАТО — 595231300. География Находится в 75-ти километрах от районного центра. История Село Владимировское основано в 1895 г. на участке Кос-Томар. В 1905 г. выстроена церковь. В 1898 г. открыта школа. Население В 1999 году население села составляло 336 человек (181 мужчина и 155 женщин). По данным переписи 2009 года, в селе проживало 138 человек (75 мужчин и 63 женщины). Примечания
Владимировка (Мамлютський район)

Влади́мировка (каз. Владимировка) — село у складі Мамлютського району Північноказахстанської області Казахстану. Входить до складу Андрієвського сільського округу. Населення — 41 особа (2021; 138 у 2009, 336 у 1999, 360 у 1989). Національний склад станом на 1989 рік: казахи — 50 % росіяни — 31 %. Примітки Джерела Аркуш карти N-42-53. Масштаб: 1 : 100 000. (рос.) Зазначити дату випуску/стану місцевості. Посилання На Вікімапії [Архівовано 25 серпня 2011 у WebCite]
Yavlenka

Yavlenka (Kazakh: Явленка) is a town and the administrative center of Esil District, North Kazakhstan Region of Kazakhstan. It is the administrative center and the only settlement of the Yavlen rural district. KATO code - 594230100. Population: 5,630 (2009 census results); 6,106 (1999 census results). Geography Yavlenka is located on the right bank of the Ishim River, 78 kilometers (48 mi) southwest of Petropavl city, the capital of the region. Lake Alua lies 8 kilometers (5.0 mi) to the northwest and Ulken Torangyl 30 kilometers (19 mi) to the SSW. References
Yavlenka (Kazakhstan-Septentrional)

Yavlenka (en kazakh:Явленка) est un village du district d’Esil du Kazakhstan-Septentrional au Kazakhstan. Géographie Yavlenka est situé sur la rive droite de la rivière Ichim à 78 kilomètres au sud-ouest de Petropavl. Le lac Kochkar est situé à 3 kilomètres au nord du village. Le lac Alua se trouve à 8 kilomètres au nord-ouest et le lac Ulken Torangyl à 30 kilomètres au sud-sud-ouest. Population En 1999, la population du village était de 6 106 personnes (3 016 hommes et 3 090 femmes). Selon le recensement de 2009, elle s'élevait à 5 630 personnes (2 674 hommes et 2 956 femmes). Au recensement de 2021, le village comptait 6 032 habitants. Transports La route KAZ13 passe par Yavlenka. Notes et références Voir aussi Articles connexes Villes du Kazakhstan Liens externes Portail du Kazakhstan
Явленка (Северо-Казахстанская область)

Явленка (каз. Явленка) — село, административный центр Есильского района Северо-Казахстанской области Казахстана. Административный центр и единственный населённый пункт Явленского сельского округа. Код КАТО — 594230100. В 3 км к северу от села находится озеро Кошкар. Население В 1999 году население села составляло 6106 человек (3016 мужчин и 3090 женщин). По данным переписи 2009 года, в селе проживало 5630 человек (2674 мужчины и 2956 женщин). На начало 2019 года население села составило 5478 человек (2599 мужчин и 2879 женщин). Село образовалось в 1876 году. Первыми поселенцами были 12 семей из-под г. Сарапул. В селе имеется три общеобразовательные школы: казахская средняя школа имени кинорежиссёра Аягана Шажимбаева, русская средняя школа имени Героя Советского Союза Тимофея Позолотина и музыкальная школа. Детский сад «Балапан», ДЮКФП и ДЮСШ, Дом культуры, районная и детская библиотеки, краеведческий музей, центральная районная больница. Еженедельно издаётся районная общественно-политическая газета «Ишим», а также газета «Есіл таңы» (с каз. — «Есильское утро»). Телевидения и радиовещания нет. В селе родились Герои Советского Союза Павел Коваленко и Тимофей Позолотин. Примечания
Javlenka

Javlenka (kazakiska: Yavlenka, ryska: Явленка) är en ort i Kazakstan. Den ligger i oblystet Nordkazakstan, i den norra delen av landet, 400 km nordväst om huvudstaden Astana. Javlenka ligger 129 meter över havet och antalet invånare är 4 945. Terrängen runt Javlenka är platt. Runt Javlenka är det glesbefolkat, med 9 invånare per kvadratkilometer. Det finns inga andra samhällen i närheten. Trakten runt Javlenka består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Явленка (Казахстан)

Я́вленка (каз. Явленка) — село, центр Єсільського району Північноказахстанської області Казахстану. Адміністративний центр та єдиний населений пункт Явленського сільського округу. Населення — 6032 особи (2021; 5630 у 2009, 6106 у 1999, 6767 у 1989). Національний склад станом на 1989 рік: казахи — 77 %. Примітки Джерела Аркуш карти N-42-53. Масштаб: 1 : 100 000. (рос.) Зазначити дату випуску/стану місцевості. Посилання На Вікімапії
Presnowka (Schambyl)

Presnowka (kasachisch Пресновка Presnovka, russisch Пресновка) ist ein Dorf (Selo) im Norden Kasachstans, nahe der Grenze zu Russland. Geographische Lage Das Dorf liegt im Gebiet Nordkasachstan, etwa 130 km westlich der Gebietshauptstadt Petropawlowsk und 15 km südlich von der Grenze zu Russland. Es ist Verwaltungssitz des Rajons Schambyl, benannt nach dem Akyn Schambyl Schabajew. Das Dorf ist nicht zu verwechseln mit dem Dorf Presnowka, das ebenfalls in Nordkasachstan 25 km nördlich von Petropawl im Rajon Kysylschar liegt. Söhne und Töchter des Ortes Iwan Schuchow (1906–1977), sowjetischer Schriftsteller Faddei Glebow (1887–1945), russischer Kriegsheld und Politiker Einzelnachweise
Presnovka (Zhambyl District)

Presnovka (Kazakh: Пресновка) is a village and the administrative center of Zhambyl District, North Kazakhstan Region, Kazakhstan. It is also the head of Presnov Rural District (KATO code - 594630100). Presnovka was founded as a military fort in March 1752. Population: 5,725 (2009 census results); 6,585 (1999 census results). Geography Presnovka lies near the Kazakhstan-Russia border, 12 kilometers (7.5 mi) to the south of lake Filatovo and 49 kilometers (30 mi) to the west of lake Menkeser. References
Presnovka (district de Djamboul)

Presnovka (en kazakh:Пресновка) est un village du district de Djamboul du Kazakhstan-Septentrional au Kazakhstan. Géographie Presnovka est situé à 147 kilomètres au sud-ouest de Petropavl. Les lacs Pitnoe, Lagernoe, Shitovo et Gorkoe se trouvent à proximité immédiate du village. Le lac Piterovo est situé à 3 kilomètres au sud-est du village et le lac Semilovo à 6 kilomètres au nord. Population En 1999, la population du village était de 6 585 personnes (3 196 hommes et 3 389 femmes). Selon le recensement de 2009, elle s'élevait à 5 725 personnes (2 675 hommes et 3 050 femmes) Au recensement de 2021, le village comptait 6 118 habitants. Transports Presnovka est desservi par la route KAZ18. Notes et références Voir aussi Articles connexes Villes du Kazakhstan Liens externes Portail du Kazakhstan
Пресновка (Жамбылский район)

Пресновка (каз. Пресновка) — село в Жамбылском районе Северо-Казахстанской области Казахстана. Административный центр Пресновского сельского округа. Код КАТО — 594630100. В непосредственной близости от села находятся озёра Питное, Лагерное, Шитово и Горькое. В 3 км к юго-востоку от села находится озеро Питерово, в 6 км к северу от села — озеро Семилово. История 26 марта 1752 года, на пограничной в то время линии, называемой в официальных бумагах «десятивёрстною полосою», было образовано сторожевое укрепление. Во исполнении сенатского Указа с 1752 года начинается возведение Новоишимской (Горькой — по цепи горько-солёных озёр) линии, которая кратчайшим расстоянием в 565 вёрст соединила Омск и Звериноголовскую. Объекты Горькой линии сооружались одновременно на всём протяжении — летом 1752 года в пределах нынешней территории области возведены: 11 крепостей, 33 редута и 42 маяка, среди них и крепость Пресновская. Население В 1999 году население села составляло 6585 человек (3196 мужчин и 3389 женщин). По данным переписи 2009 года, в селе проживало 5725 человек (2675 мужчин и 3050 женщин). В селе Пресновка имеется действующий храм Архистратига Михаила На начало 2019 года, население села составило 5322 человека (2562 мужчины и 2760 женщин). Известные уроженцы Шухов, Иван Петрович (1906—1977) — казахстанский советский писатель и переводчик, журналист. В селе располагается литературно-мемориальный дом-музей И. Шухова, основанный 21 декабря 1981 года в доме, в котором жил писатель. Музей является памятником истории и культуры местного значения. См. также Пресновская крепость Примечания
Прісновка (Жамбильський район)

Прісно́вка (каз. Пресновка) — село, центр Жамбильського району Північноказахстанської області Казахстану. Адміністративний центр Прісновського сільського округу. Населення — 6118 осіб (2021; 5725 у 2009, 6585 у 1999, 8832 у 1989). Національний склад станом на 1989 рік: росіяни — 61 %. Примітки Джерела Аркуш карти N-42-39 Мартино. Масштаб: 1 : 100 000. Стан місцевості на 1984 р. Видання 1999 р. (рос.) Посилання На Вікімапії
Ельток

Ельток (до 2023 года — Волгодоновка) — село в Аршалынском районе Акмолинской области Казахстана. Административный центр Ельтокского сельского округа. Код КАТО — 113441100. Географическое положение Село Ельток располагается на левом берегу реки Ишим. Примерно в 8-ми километрах от Вячеславского водохранилища. Абсолютная высота — 381 метр над уровнем моря. Климат холодно-умеренный, с хорошей влажностью. Среднегодовая температура воздуха отрицательная и составляет около −3,9°С. Среднемесячная температура воздуха в июле достигает +20,1°С. Среднемесячная температура января составляет около −14,6°С. Среднегодовое количество осадков составляет около 440 мм. Основная часть осадков выпадает в период с мая по август. Ближайшие населённые пункты: аул Арнасай — на востоке, станция Бабатай — на юге, разъезд 42 — на западе, село Койгельды — на севере. Население В 1989 году население села составляло 1148 человек (из них русские — 43 %, немцы — 30 %). В 1999 году население села составляло 941 человек (459 мужчины и 482 женщины). По данным переписи 2009 года, в селе проживало 1004 человека (516 мужчины и 488 женщин). История Село было основано в 1913 году. Название дано по месту, откуда прибыли первые переселенцы (Саратовская губерния, Дон). Село Волгодоновка являлось центральной усадьбой совхоза «Волгодоновский». Улицы микрорайон 1 микрорайон 2 ул. Бейбитшилик ул. Достык ул. Есиль ул. Заречная Примечания
Єлток

Єлто́к (каз. Елтоқ) — село у складі Аршалинського району Акмолинської області Казахстану. Адміністративний центр Єлтоцького сільського округу. До 2023 року село називалось Волгодоновка. Населення — 733 особи (2021; 1004 у 2009, 941 у 1999, 1148 у 1989). Національний склад станом на 1989 рік: росіяни — 43 % німці — 30 %. Примітки Джерела Аркуш карти M-42-36 Сороковая. Масштаб: 1 : 100 000. Стан місцевості на 1952 р. Видання 1954 р. (рос.) Посилання На Вікімапії [Архівовано 25 серпня 2011 у WebCite]
Vostok Stadium

Vostok Stadium is a multi-use stadium in Oskemen, Kazakhstan. It is currently used mostly for football matches and is the home stadium of FC Vostok. History Stadium "Vostok" is the largest sports facility in Ust-Kamenogorsk. It was inaugurated in 1963. It has a capacity for 8,500 spectators. It is mainly used for soccer matches, sometimes it is used as a concert venue. It is the home arena for the local soccer team Vostok. Since 2005, the issue of required repairs due to deterioration has been resolved. In 2010, the Akimat of Ust-Kamenogorsk decided to reconstruct the stadium to meet UEFA standards, spending 600 million KZT on the reconstruction. In August 2010, new benches were installed in the stands. References 3D panorama FC Vostok
Stadion Wostok w Ust-Kamienogorsku

Stadion Wostok – wielofunkcyjny stadion w Ust-Kamienogorsku, w Kazachstanie. Swoje mecze rozgrywała na nim drużyna Wostok Ust-Kamienogorsk. Obecnie jest to stadion Ałtaju Öskemen Obiekt może pomieścić 8500 widzów. Stadion został oddany do użytku w 1963 roku. Przypisy Bibliografia Informacja o stadionie na World Stadiums. worldstadiums.com. [zarchiwizowane z tego adresu (2010-05-28)]. (ang.)
Восток (стадион)

Стадион «Восток» — многофункциональный стадион и крупнейший спортивный объект в Усть-Каменогорске. Был открыт в 1963 году специально для футбольного клуба «Восток». Вместимость — 8,5 тыс. зрителей. Служит в основном для футбольных матчей, иногда используется в качестве концертной площадки. Является домашней ареной для местной футбольной команды «Восток». C 2005 года в связи с износом решался вопрос о капитальном ремонте. В 2010 году акимат Усть-Каменогорска решил реконструировать стадион для соответствия стандартам УЕФА, на реконструкцию было направлено 600 млн тенге. В августе 2010 года были установлены новые скамейки на трибунах. Примечания
Восток (стадіон)

Стадіон «Восток» — багатофункціональний стадіон в Оскемені, Казахстан. Наразі він використовується переважно для футбольних матчів і є домашнім стадіоном ФК «Восток» та ФК «Алтай». Історія Стадіон «Восток» — найбільший спортивний об'єкт в Усть-Каменогорську. Він був відкритий у 1963 році. Місткість стадіону — 8500 глядачів. В основному використовується для футбольних матчів, іноді служить місцем проведення концертів. Це домашня арена місцевої футбольної команди «Восток».З 2005 року у зв'язку зі зносом вирішувалося питання капітального ремонту. У 2010 році Акимат Усть-Каменогорська прийняв рішення про реконструкцію стадіону відповідно до стандартів УЄФА. На реконструкцію було спрямовано 600 млн тенге. У серпні 2010 року на трибунах встановлено нові сидіння. Примітки Посилання 3D панорама ФК «Восток»