NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Павлодарська міська адміністрація

Павлода́рська міська адміністрація (каз. Павлодар қаласы әкімдігі, рос. Павлодарская городская администрация) — адміністративна одиниця у складі Павлодарської області Казахстану. Адміністративний центр — місто Павлодар. Населення — 365782 особи (2021; 338542 у 2009, 319312 у 1999, 351216 у 1989). Станом на 1989 рік до складу Павлодарської міської ради входили Ленінська селищна рада (смт Ленінський), Жана-Аульська сільська рада (села Павлодарське, Шаукен), Муялдинська сільська рада (село Муялди) та Чорноярська сільська рада (села Ново-Чорноярка, Сичовка, Чорноярка); Жетекшинська сільська рада (село Жетекші) та Кенжекольська сільська рада (села Байдала, Дем'яновка, Довге, Кенжеколь) перебували у складі Павлодарського району. Пізніше Чорноярський сільський округ передано до складу Павлодарського району, а зі складу району до адміністрації були передані Кенжекольський сільський округ (села Байдала, Довге, Кенжеколь) та Жетекшинський сільський округ (село Жетекші). 2004 року було ліквідовано село Шаукен Жанааульського сільського округу. 2007 року до складу адміністрації була включена територія площею 246,73 км² Павлодарського району та Аксуської міської адміністрації. 2012 року Жанааульський сільський округ перетворено в Павлодарську сільську адміністрацію, а 2013 року Жетекшинський сільський округ — в Жетекшинську сільську адміністрацію. Склад До складу адміністрації входять місто Павлодар, 1 сільський округ, 1 селище та 3 села: Найбільші населені пункти Населені пункти з чисельністю населенн понад 1000 осіб: Примітки
Балхаська міська адміністрація

Балха́ська міська адміністрація (каз. Балқаш қаласы әкімдігі, рос. Балхашская городская администрация) — адміністративна одиниця у складі Карагандинської області Казахстану, прирівнена до району. Адміністративний центр — місто Балхаш. Населення — 78375 осіб (2021; 75938 у 2009, 74998 у 1999, 101710 у 1989). Історія 2002 року селище Шигис-Конират було приєднано до селища Конират. 2013 року була ліквідована Кониратська селищна адміністрація, а селище Конират приєднано до міста Балхаш. 2021 року до складу міста Балхаш була включена територія площею 87,44 км² зі складу Актогайського району. 2023 року до складу міста включено село Торангилик Актогайського району. Склад До складу міської адміністрації входять місто Балхаш та 2 селищні адміністрації, які утворені 2 міськими селищами: Примітки
Kyzyltuz (Zhelezin District)

Kyzyltuz (Kazakh: Қызылтұз Russian: Кызылтуз) is a salt lake group in Zhelezin District, Pavlodar Region, Kazakhstan. The lakes lie 6 kilometers (3.7 mi) to the northwest of Krasnovka village, in the area of the Kazakhstan-Russia border, and 90 kilometers (56 mi) to the ENE of Zhelezinka, the district capital. Geography Kyzyltuz is part of the Irtysh basin. It is a steppe lake cluster at the southern limit of the Baraba Plain; it includes lake Krasnovishnevoye that lies on the other side of the border. The Sheldauk hot springs are located 1 kilometer (0.62 mi) to the south of the southern shore. The shores of the main lake are flat, with a few irregular-shaped islands in the central area and a deeply indented northern shoreline with a southward projecting headland. There is a separate small lake in the west and another in the east which are aligned with the central lake in a roughly NW - SE direction. The water is salty and the lakes are surrounded by solonetz soil. The bottom is muddy and the mud is reputed to have medicinal properties. In the summer parts of the lake usually dry up and become a salt marsh, the shallow central section drying earlier. In some years all lakes of the group dry up. Other lakes in the area are Zharagash, 43 kilometers (27 mi) to the north and Ulken Azhbolat 60 kilometers (37 mi) to the southeast. Flora and fauna The Kyzyltuz lakes are surrounded by steppe vegetation. The waters of the lake cluster are too strongly saline for fish, but Artemia salina thrive in the summer. 35 metric tons (34 long tons; 39 short tons) of the small crustaceans were harvested in 2002. See also List of lakes of Kazakhstan References External links Media related to Kyzyltuz (Zhelezin District) at Wikimedia Commons Железинский район
Kyzyltouz (Jelezin)

Kyzyltouz (en kazakh : Қызылтұз) est un groupe de lacs salés du district de Jelezin de l'oblys de Pavlodar au Kazakhstan. Description Le Kyzyltuz fait partie du bassin de l'Irtych. Le lac est situé à 93 m d'altitude à la limite sud de la steppe de Baraba. Le lac a une superficie de 22,8 km². Il s'étend sur 10,8 kilomètres de long et sa largeur maximale est de 5,8 kilomètres. Son littoral mesure 41,6 kilomètres. La profondeur maximale du lac est de 1 mètre et sa profondeur moyenne de 30 cm. Deux petites îles bordent la partie orientale du lac. À 8 kilomètres l'ouest se trouve un autre lac éponyme. L'espace entre les deux lacs est recouvert d'un pré-salé. À l'est se dresse une colline de 8 mètres de haut. L'eau du lac gèle durant la première décade de novembre et dégèle durant la seconde moitié d'avril. Ses rives sont en pente douce et le sol de sa partie nord est solonetzique. L'argile du lac possède des propriétés médicinales . Les années de faible pluviométrie, le lac se divise en plusieurs baies et peut même s'assécher certaines années. L'eau est salée.. Le lacs se trouve à 6 kilomètres au nord-ouest du village de Krasnovka, dans la zone de la frontière entre le Kazakhstan et la Russie, et à 90 kilomètres à l'est-nord-est de Jelezinka, le chef-lieu du district. Parmi les autres lacs de la zone, on trouve le Jaragach, à 43 kilomètres au nord, et l'Ulken Ajbolat, à 60 kilomètres au sud-est et le Le lac Krasnovichnevoye se trouve de l'autre côté de la frontière. Les sources thermales de Cheldaouk sont situées à 1 kilomètre au sud de la rive sud Notes et références Voir aussi Liens externes Articles connexes Lacs du Kazakhstan Portail des lacs et cours d'eau Portail du Kazakhstan
Кызылтуз (озеро)

Кызылтуз — бессточное озеро в Железинском районе Павлодарской области Казахстана. Находится в 10 км к северо-западу от с. Красиновка. Длина 15 км, ширина достигает 5 км. Площадь — 22,8 км². Берег озера пологий, в северной части почвы солонцовые. Вода солёная. Глина озера обладает лечебными свойствами. ТОО «Ак сенім КАЗАХСТАН» ведёт добычу рачка Artemia salina объёмом в 35 тонн за 2002 год. Максимальная глубина озера — 1 м, средняя глубина — 30 см. На озеро прилетает множество птиц. Осушено на 25-30 %, есть острова, из которых наибольшие: Большой Мартыний и Малый Мартыний. Примечания При написании этой статьи использовался материал из издания «Казахстан. Национальная энциклопедия» (1998—2007), предоставленного редакцией «Қазақ энциклопедиясы» по лицензии Creative Commons BY-SA 3.0 Unported.
Aksuat

Aksuat (; Kazakh: Ақсуат / Aqsuat [ɑqsʊˈwɑt]; Russian: Аксуат, IPA: [əksʊˈat]) is a village in Aksuat District, Abai Region, Kazakhstan. It is the administrative center of the district. It had a population of 6,126 (2009 census results); 7,503 (1999 census results). Toponymy The name Aksuat derives from two Kazakh words: ақ (aq) "white" and суат (sýat) "pond". History Aksuat was part of Tarbagatay District of East Kazakhstan Region until 2022, when the Aksuat District of Abai Region was established. Climate Extreme continental. Winter is cold (in January average temperature – 22°С, – 30°С) and summer is hot (in July average temperature + 25°С, + 35°С). Very poor precipitation (200 – 300 mm/year) mostly in the winter season. References External links Akim of Tarbagatay District Archived 2008-12-05 at the Wayback Machine www.geonames.de Subdivisions of Kazakhstan in local languages
Aksuat

Aksuat (en kazakh:Ақсуат) est un village du district d'Aksuat de l'oblys d'Abay au Kazakhstan. Géographie Aksuat est situé sur la rive gauche de la rivière Karabuga (kk) à 342 kilomètres au sud-est de Semeï, au sud-ouest du bassin du lac Zaïssan, dans une zone semi-désertique. Population En 1999, la population du village était de 7 503 habitants (3 790 hommes et 3 713 femmes). Selon le recensement de 2009, elle s'élevait à 6 126 habitants (3 025 hommes et 3 101 femmes) Au recensement de 2021, le village comptait 7 183 habitants. Transports Aksuat est traversé par la route KU-17 qui la relie à la route KAZ15. La gare la plus proche est la gare de Jangyztobe (kk) située à 295 kilomètres. Notes et références Voir aussi Articles connexes Villes du Kazakhstan Liens externes Portail du Kazakhstan
Аксуат (Аксуатский район)

Аксуа́т (каз. Ақсуат) — село, административный центр Аксуатского района Абайской области Казахстана. Административный центр и единственный населённый пункт Аксуатского сельского округа. Код КАТО — 635830100. География Расположено на реке Карабуга, на юго-западе Зайсанской котловины, в 350 км к югу от города Усть-Каменогорск. Ближайшая железнодорожная станция — Жангизтобе (в 295 км). Через Аксуат проходит автодорога дорога Аягоз — Кокпекты — Кордай — Жангизтобе. История Основано в 1929 году. Население В 1999 году население села составляло 7503 человека (3790 мужчин и 3713 женщин). По данным переписи 2009 года в селе проживало 6126 человек (3025 мужчин и 3101 женщина). На начало 2019 года, население села составило 4549 человек (2230 мужчин и 2319 женщин). Примечания При написании этой статьи использовался материал из издания «Казахстан. Национальная энциклопедия» (1998—2007), предоставленного редакцией «Қазақ энциклопедиясы» по лицензии Creative Commons BY-SA 3.0 Unported.
Аксуат (Аксуатський район)

Аксуа́т (каз. Ақсуат) — село, центр Аксуатського району Абайської області Казахстану. Адміністративний центр та єдиний населений пункт Аксуатського сільського округу. Населення — 7183 особи (2021; 6126 у 2009, 7503 у 1999, 8097 у 1989). Національний склад станом на 1989 рік: казахи — 100 % Примітки Джерела Аркуш карти L-44-10 Аксаут. Масштаб: 1 : 100 000. Стан місцевості на 1981 р. Видання 1982 р. (рос.) Посилання На Вікімапії [Архівовано 25 серпня 2011 у WebCite]
Aqtoghai

Aqtoghai (kasachisch Ақтоғай Aqtoğai; russisch Актогай Aktogai) ist eine Siedlung städtischen Typs im Audan Ajagös im Gebiet Abai. Der Ort befindet sich in 420 km Entfernung südlich der Gebietshauptstadt Öskemen. Die Siedlung liegt auf der Turkestan-Sibirischen Eisenbahnstrecke und ist ein wichtiger Eisenbahnknotenpunkt im östlichen Kasachstan, denn von hier führen die Abzweigungen über Balqasch nach Mojynty zum zentralkasachischen Streckennetz und nach Dostyk zur chinesischen Grenze. Ca. 19 km östlich der Siedlung liegt der Kupfertagebau Aqtoghai.
Aktogay, East Kazakhstan Region

Aktogay (Kazakh: Ақтоғай, Aqtoğai, اقتوعاي Kazakh pronunciation: [ɑqtwʊʁɑj]) is a town in Ayagoz District, Abai Region of Kazakhstan and major railway hub of Turkestan-Siberian Railway. Aktogay is located in Balkhash-Alakol lowlands, close to Balkhash lake. The Ayagoz river's mouth is located nearby Aktogay. The climate is continental. Summer is hot +40°, winter is cold -40°. The distance to district center Ayagoz is 100 km, to the region center Ust-Kamenogorsk is 420 km, to Astana, the capital of Kazakhstan is 1250 km. The major copper deposit is discovered close to Aktogay town. This is the fourth reserves of copper in the world. Aktogay Mine and copper extraction plant was completed there and the copper cathodes production started in 2011. The capital cost account $1.5-2 billion and the production capacity is 100.000 tones per annum. The city is about 30 km from Lake Balkhash. Transport Aktogay lies on the main line of Turkestan–Siberia Railway. As a result of the Soviet–Chinese accords of 1956, the railway to Dostyk (in Alataw Pass) was built in 1959, but by that time relations between two countries had soured and Chinese Lanxin railway was not extended to Kazakhstan border in the following thirty years. In 1985 Aktogay was linked with Sayaq station, so a railway connection to Central Kazakhstan become available. After connection with China at the Alataw Pass in 1990, a railway bridge Ürümqi—Dostyk—Aktogay—Sayak—Balqash—Moyynty was created. In 2012, a new line was opened between Zhetigen, via a break-of-gauge trans-shipment hub at Korgas, to a junction in China at Jinghe. Climate See also Railway stations in Kazakhstan References
Aktogaï

Aktogaï (en kazakh : Ақтоғай, en russe : Актогай) est une localité de l’est du Kazakhstan, située dans l’oblys d'Abay, et un nœud ferroviaire majeur du Turksib. Géographie Aktogai est une localité située à proximité des lacs Balkhach (à 30 km) et Alakol, à proximité de l’embouchure de l’Aïagouz. Climat La ville bénéficie d’un climat continental, avec des températures hautes atteignant les 40 °C, et des hivers à −40 °C. Économie Un gisement de cuivre, le quatrième en importance mondiale, a été découvert près d’Aktogaï. Une production d’électrodes en cuivre a été initiée en 2011, pour une production de 100 000 tonnes par an. Transports Aktogaï se situe sur la ligne principale du Turkestan-Sibérie. Suite aux accords soviéto-chinois de 1956, la ligne ferroviaire jusqu'à Dostyk (au col d'Alataw) fut construite en 1959. Cependant, les relations entre les deux pays s'étant détériorées à cette époque, la ligne ferroviaire Lan-Xin ne fut pas prolongée jusqu'à la frontière entre la Chine et le Kazakhstan au cours des trente années suivantes. En 1985, Aktogaï fut reliée à la gare de Sayak, permettant ainsi une liaison ferroviaire avec le Kazakhstan central. Après la connexion avec la Chine au col d'Alataw en 1990, une liaison ferroviaire reliant Ürümqi à Moyynty (Ürümqi–Dostyk–Aktogaï–Sayak–Balkhach–Moyynty) fut créée. En 2012, la nouvelle ligne Alataou-Korgas fut ouverte entre Alataou, via une plateforme de transbordement à écartement modifié à Khorgos, et la gare de Jinghe en Chine. Notes et références (en)/(ru) Cet article est partiellement ou en totalité issu des articles intitulés en anglais « Aktogay, East Kazakhstan Province » (voir la liste des auteurs) et en russe « Актогай (Аягозский район) » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Article connexe Villes du Kazakhstan Ligne Aktogaï-Dostyk Lien externe Portail du Kazakhstan
Aqtoghay

Aqtoghay är en ort i Kazakstan. Den ligger i oblystet Östkazakstan, i den östra delen av landet, 800 km sydost om huvudstaden Astana. Aqtoghay ligger 365 meter över havet och antalet invånare är 4 974. Terrängen runt Aqtoghay är mycket platt. Runt Aqtoghay är det mycket glesbefolkat, med 3 invånare per kvadratkilometer. Det finns inga andra samhällen i närheten. Trakten runt Aqtoghay består i huvudsak av gräsmarker. Kommentarer Källor
Актогай (селище)

Актога́й (каз. Ақтоғай) — селище у складі Аягозького району Абайської області Казахстану. Адміністративний центр та єдиний населений пункт Актогайської селищної адміністрації. Населення — 5195 осіб (2021; 6251 у 2009, 5031 у 1999, 5846 у 1989). Станом на 1989 рік селище мало статус селища міського типу. Примітки Джерела Аркуш карти L-44-40 Актогай. Масштаб: 1 : 100 000. Стан місцевості на 1983 р. Видання 1986 р. (рос.) Посилання Вікімапії [Архівовано 25 серпня 2011 у WebCite]
Koshelevka

Koshelevka (Russian: Кошелевка) is a rural locality (a selo) in Vatazhensky Selsoviet, Krasnoyarsky District, Astrakhan Oblast, Russia. The population was 118 as of 2010. There are 2 streets. Geography Koshelevka is located 33 km east of Krasny Yar (the district's administrative centre) by road. Kotyayevka is the nearest rural locality. References
Кошелевка (Астраханская область)

Кошелевка — село в Красноярском районе Астраханской области России. Входит в состав Ватаженского сельсовета. География Село находится в юго-восточной части Астраханской области, в дельте реки Волги, на левом берегу протоки Кошелевка, вблизи государственной границы с Казахстаном, на расстоянии примерно 26 километров (по прямой) к востоку от села Красный Яр, административного центра района. Абсолютная высота — 24 метра ниже уровня моря. Население По данным Всероссийской переписи, в 2010 году численность населения села составляла 118 человек (66 мужчин и 52 женщины). Согласно результатам переписи 2002 года, в национальной структуре населения казахи составляли 61 %, русские — 36 %. Инфраструктура В селе функционируют фельдшерско-акушерский пункт, дом культуры и продуктовый магазин. Транспорт Внешние транспортные связи осуществляются по автомобильной дороге, сообщающейся с автотрассой Е40 «Астрахань — граница с Казахстаном» и водным транспортом. Улицы Уличная сеть села состоит из 2 улиц. Примечания
Кошелевка (Астраханська область)

Кошелевка (рос. Кошелевка) — село у Красноярському районі Астраханської області Російської Федерації. Населення становить 118 осіб (2010). Входить до складу муніципального утворення Ватаженська сільрада. Історія Населений пункт розташований на території українського етнічного та культурного краю Жовтий Клин. Від 1925 року належить до Красноярського району. Згідно із законом від 6 серпня 2004 року органом місцевого самоврядування є Ватаженська сільрада. Населення Примітки
Башкирское

Башкирское — село в Половинском районе Курганской области. Административный центр и единственный населённый пункт Башкирского сельсовета. География Расположено у одноимённого озёра. История До 1917 года центр Башкирской волости Курганского уезда Тобольской губернии. По данным на 1926 год состояло из 263 хозяйств. В административном отношении являлась центром Башкирского сельсовета Половинского района Курганского округа Уральской области. Население Численность населенияГод400500600700800900100019851990199520002005201020152020БашкирскоеСтатистика населения.mw-chart-39ec6340d6d1bca729348f46887d60e52529a87be73cbcc7a862f97f2046f9a5ddef081b6deeff0984686f0086c10afc2771e6903040a7229f5fb3bdef385918__zr241547-cls-1242666:hover{pointer-events:none}.mw-chart-39ec6340d6d1bca729348f46887d60e52529a87be73cbcc7a862f97f2046f9a5ddef081b6deeff0984686f0086c10afc2771e6903040a7229f5fb3bdef385918__zr241547-cls-1242667:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-39ec6340d6d1bca729348f46887d60e52529a87be73cbcc7a862f97f2046f9a5ddef081b6deeff0984686f0086c10afc2771e6903040a7229f5fb3bdef385918__zr241547-cls-1242668:hover{cursor:pointer}.mw-chart-39ec6340d6d1bca729348f46887d60e52529a87be73cbcc7a862f97f2046f9a5ddef081b6deeff0984686f0086c10afc2771e6903040a7229f5fb3bdef385918__zr241547-cls-1242669:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-39ec6340d6d1bca729348f46887d60e52529a87be73cbcc7a862f97f2046f9a5ddef081b6deeff0984686f0086c10afc2771e6903040a7229f5fb3bdef385918__zr241547-cls-1242670:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} По данным переписи 1926 года в селе проживало 1135 человек (540 мужчин и 595 женщин), в том числе: русские составляли 98 % населения. Примечания
Башкирське

Башки́рське (рос. Башкирское) — село у складі Половинського округу Курганської області, Росія. Населення — 608 осіб (2010, 859 у 2002). Національний склад станом на 2002 рік: росіяни — 82 % Примітки Джерела Аркуш карти N-41-48 Половинное. Масштаб: 1 : 100 000. Стан місцевості на 1995 р. Видання 1998 р. (рос.) Посилання На Вікімапії [Архівовано 25 серпня 2011 у WebCite]
Привольное (Половинский район)

Привольное — село в Половинском районе Курганской области. Входит в состав Сухменского сельсовета. География Расположено у одноимённого озера. История До 1917 года входила в состав Куреинской волости Курганского уезда Тобольской губернии. По данным на 1926 год деревня Привольная состояла из 181 хозяйства. В административном отношении являлась центром Привольненского сельсовета Лопатинского района Курганского округа Уральской области. Население По данным переписи 1926 года в деревне проживало 1040 человек (464 мужчины и 576 женщины), в том числе русские составляли 99 % населения. Примечания
Привольне (Половинський округ)

Приво́льне (рос. Привольное) — село у складі Половинського округу Курганської області, Росія. Населення — 275 осіб (2010, 382 у 2002). Національний склад станом на 2002 рік: росіяни — 90 % Примітки Джерела Аркуш карти N-42-38 Лопатки. Масштаб: 1 : 100 000. Стан місцевості на 1984 р. Видання 1999 р. (рос.) Посилання На Вікімапії
Nasarbajew-Universität

Die Nasarbajew-Universität (englisch Nazarbayev University, kasachisch Назарбаев Университеті, russisch Назарбаев Университет) ist eine kasachische Forschungsuniversität in Astana. Sie wurde 2010 gegründet und ist nach dem ehemaligen Präsidenten Nursultan Nasarbajew benannt. In den letzten zehn Jahren ihres Bestehens absolvierten rund 4600 Studenten ein Studium. Geschichte Im März 2006 kündigte Präsident Nursultan Nasarbajew anlässlich seiner Rede an die Nation die Errichtung einer Universität an, die höchsten internationalen Standards entsprechen sollte. Ein entsprechendes Projektteam zur Gründung dieser Hochschule wurde im Herbst 2009 ernannt. Im darauffolgenden Jahr wurde im Juni 2010 die Nasarbajew-Universität feierlich eröffnet, die im September ihr Lehrprogramm mit dem Vorstudienprogramm, das auf das eigentliche Studium vorbereiten soll, aufnahm. Außerdem wurden zwei Forschungszentren in Betrieb genommen. Ab August war die Aufnahme von ersten Bachelor-Studiengängen möglich. Auch wurden erste wissenschaftliche Publikationen veröffentlicht und eine erste medizinische Wissenschaftskonferenz abgehalten. In den folgenden Jahren wurden weitere Studienprogramme eingerichtet. Die ersten Absolventen verließen 2015 die Universität und im Oktober 2016 wurde die erste Doktorarbeit verteidigt (abgeschlossen im Juni 2017). Im August 2019 wurden die verschiedenen Abteilungen der Universität zu ihrer heutigen Form restrukturiert und konsolidiert. Aufbau School of Engineering and Digital Sciences School of Sciences and Humanities School of Mining and Geosciences School of Medicine Graduate School of Public Policy Graduate School of Business Graduate School of Education Angeschlossene Einrichtungen Advanced Materials Research & Laser Technologies (AMRELAT) Laboratory Advanced Robotics and Mechatronics Systems Laboratory (ARMS) Laboratory Astana LAboratory for Robotic and Intelligent Systems (ALARIS). National Laboratory Astana (NLA) Siehe auch Liste der Universitäten und Hochschulen in Kasachstan Weblinks Einzelnachweise
Uniwersytet Nazarbajewa

Uniwersytet Nazarbajewa (kaz. Назарбаев университеті, ang. Nazarbayev University, ros. Назарбаев университет) – uniwersytet międzynarodowy w Astanie, stolicy Kazachstanu. Powstał w roku 2010 z inicjatywy ówczesnego przezydenta Nursułtana Nazarbajewa i został nazwany jego imieniem. Historia W 2006 roku prezydent Kazachstanu Nursułtan Nazarbajew ogłosił stworzenie nowego uniwersytetu i został otwarty w 2010 roku jako flagowa instytucja państwa dla naukowców i badaczy. W 2015 roku otwarto: Narodowe Laboratorium Astany, Szkołę Medycyny i Uniwersyteckie Centrum Medyczne z trzema szptalam byłego Narodowego Medyczny Holdingu. W tym roku odbyła się też pierwsza ceremonia ukończenia studiów, których wziął udział Nursułtan Nazarbajew, ówczesny prezydent, który wręczał dyplomy studentom. W 2017 roku uniwersytet dołączył do Stowarzyszenia Uniwersytetów Azji (AUA). W 2019 roku w lutym zapowiedziano transformację uniwersytetu, w marcu otwarto Centrum Atletyczne, a w maju po raz piąty pożegnano kończących studia oraz ukończyli edukację pierwsi studenci medycyny. Galeria Przypisy Linki zewnętrzne Uniwersytet w Mapach Google Informacje o kampusie
Lepsi

Lepsi (kasachisch Лепсі Lepsı; bis 2010 Лепсинск Lepsinsk) ist ein Dorf in Kasachstan mit rund 1300 Einwohnern (2010). Es liegt am Nordrand des Dsungarischen Alatau nahe der chinesischen Grenze am Fluss Lepsi. Früher wurde das Land mit dem Wasser des Lepsi bewässert und Zwiebeln, Tomaten sowie Gurken angebaut. Nach der Perestroika und dem Zusammenbruch der Landwirtschaft verfielen die Bewässerungskanäle, heute wird nur noch Viehzucht betrieben und viele Menschen verlassen den Ort. Bevölkerung Bei der Volkszählung 1999 wurde für Lepsi eine Einwohnerzahl von 1391 Menschen angegeben. Bei der Volkszählung im Jahr 2009 hatte der Ort 1151 Einwohner. Die letzte Volkszählung 2021 ergab eine Einwohnerzahl von 993 für Lepsi. Söhne des Ortes Jewgeni Podkolsin (1936–2003), russischer Offizier Einzelnachweise