Cetatea Aqaba

Castelul Aqaba sau Fortul Aqaba (în arabă قلعة العقبة, transliterat: Qalʿat al-ʿAqaba), cunoscut și sub numele de Castelul mameluc din Aqaba, Iordania, este o fortificație mamelucă și otomană caravanserai pe traseul de pelerinaj către Mecca și Medina care, în forma sa actuală, datează în principal din secolul al XVI-lea. În secolul care a precedat Primul Război Mondial, a fost folosit într-o măsură mai mare ca fortăreață militară. În iulie 1916, cetatea a fost martora unei victorii a Revoltei arabe, când aceasta a apărat puternic fortăreața turcă care a căzut în fața unei cămile arabe. Lawrence al Arabiei a mers triumfător de aici la Cairo pentru a raporta vestea bună generalului Allenby. Portul Aqaba a devenit o bază majoră de aprovizionare pentru revolta arabă în avans. Fortul este situat lângă Aqaba Flagpole, care poartă steagul revoltei arabe împotriva otomanilor. O clădire adiacentă fortului, care în 1917 a servit drept reședință pentru Sharif Hussein, găzduiește acum Muzeul arheologic Aqaba. Istorie și arheologie Perioada cruciată / Ayyubizii Orașul fortificat musulman timpuriu Ayla era deja într-o stare dărăpănată în 1116, când regele Balduin I al Ierusalimului a ajuns la ea forțându-și locuitorii să fugă cu vaporul pe o insulă din apropiere. Cruciații au lăsat în urmă o garnizoană într-un mic fort, pe care fie l-au construit ei înșiși, fie, mai probabil, potrivit arheologului Donald Whitcomb, l-au moștenit de la Ayyubizi. Oricare ar fi situația, nici un material din secolul al XII-lea nu a putut fi identificat în timpul săpăturilor oriunde la Aqaba, iar presupunerea lui Whitcomb este că a fost complet distrus atunci când mamelucii și-au construit propriul lor fort în același loc. Perioada mamelucă și timpurie otomană Fortul mameluc a fost construit la 1 kilometru sud de Ayla musulmană timpurie, iar Denys Pringle a creditat în 1997 prima structură a sultanului Al-Nasir Muhammad (c. 1320). Cu toate acestea, clădirea încă în picioare este datată în principal la două faze de construcție, bazate pe două inscripții din casa porții: una parcurge lungimea camerei boltite din interiorul porții și îl laudă pe sultanul mameluc Al-Ashraf Qansuh Al-Ghuri (r. 1501-1516), iar al doilea aparține unui medalion așezat deasupra primului și este dedicat sultanului otoman Murad al III-lea care a întreprins lucrări substanțiale în 1587. Scop Structura fortificată a fost inițial construită ca un han pentru pelerinii musulmani din Egipt care efectuau Hajj. În 1841 a intrat sub control egiptean și s-au depus eforturi pentru a-l consolida ca poziție militară, cu misiunea de a proteja aceeași rută de pelerinaj. Etape Cercetările arheologice din partea de vest a structurii indică cel puțin șapte etape de ocupație. Din perioada Omeiadă, au fost găsite în principal instalații de irigare. Aceasta a fost urmată de un prim han datat din secolul al XIII-lea, care a avut aceeași aliniere de bază ca și castelul de mai târziu.<numeref=MWNF1/> În al treilea rând, a fost construit un han din secolul al XIV-lea sau al XV-lea, a cărui amprentă corespunde în general clădirii actuale. Ultimele două etape corespund lucrării menționate în cele două inscripții din secolul al XVI-lea, una din perioada mamelucă târzie și cealaltă din perioada otomană timpurie. Fostele turnuri poligonale orientate dinspre est au primit o formă rotundă după 1828.<numeref=MWNF1/> Bombardamente din timpul Marelui Război a doborât zidul de vest și turnul de nord-vest, iar în comemorarea victoriei arabe din 1917, vechile guri de aruncare care protejează intrarea sunt decorate cu un panou care poartă stema hașemițiților. Note Legături externe Materiale media legate de Cetatea Aqaba la Wikimedia Commons Aqaba pe site-ul memorial Regele Hussein