NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Махерон

Махерон или Махер (араб. قلة المشناقى‎, Калат эль-Мишнака — «Висячий дворец») — древняя иудейская крепость, находилась в одном из самых уединенных оазисов, к востоку от Мёртвого моря, на Моавитском нагорье. Была построена иудейским царём Александром (103-75 гг. до н. э.) из династии Хасмонеев. Спустя почти 100 лет царь Ирод Великий окружил вершину горы стеной, по углам построил башни, а в центре воздвиг дворец, имевший множество роскошно убранных покоев. Кроме того, в крепости по приказу царя были построены специальные цистерны для сбора воды на случай длительной осады и собраны большие запасы стрел. «Сама крепость образована была скалистым холмом, поднимающимся на чрезвычайную высоту и потому трудно досягаемом, но природа еще позаботилась о том, чтобы он был недоступен. Со всех сторон холм окружен невероятной глубины пропастями, так что переход через них практически невозможен. Западная горная впадина простирается на 60 стадий и доходит до Асфальтового озера, и как раз на этой же стороне Махерон достигает наибольшей высоты. Северная и южная впадины хотя и уступают в длине только что упомянутой, но тоже делают невозможным нападение на крепость. Что касается восточной, то она имеет не менее 100 локтей глубины, но примыкает к горе, противоположной Махерону» Не раз древняя крепость выдерживала вражеские осады и штурмы. Но в историю она вошла не как неприступная крепость, замечательная в военном отношении, а как тюрьма, где содержался и был казнён Иоанн Креститель. Проповедь Иоанна Крестителя, клеймящая отвратительные грехи сановников Израиля, не исключая и самого царя, внушала ужас Ироду Антипе и его незаконной жене Иродиаде. Однако тем не менее царь страшился отдать приказ убить пророка. Ирод Антипа повелел заточить Иоанна в неприступную крепость Махерон. Сегодня у вершины этой горы видно довольно большое углубление, из которого узкими коридорами можно попасть в пещеру, которая служит убежищем от непогоды пастухам. «Стены пещеры имеют явно искусственное происхождение, очевидно, она была некогда подземельем замка. Здесь, в этой угрюмой темнице и содержали Иоанна Крестителя после ареста». Но даже находясь в столь страшных условиях, Иоанн не был сломлен. И даже казнь не заставила его умолкнуть. По преданию, отсеченная голова Иоанна Крестителя еще раз обличила царя Ирода Антипу словами: «Ирод, не должно тебе иметь жену брата твоего!» Примечания Источники Э. Ж. Ренан Жизнь Иисуса А. А. Опарин Судьи, приговорившие себя. Археология Нового Завета Ссылки Казнь в крепости Махерон из книги А. А. Опарина «Судьи, приговорившие себя. Археология Нового Завета»
Machaerus

Machaerus (Μαχαιροῦς, från grekiska: μάχαιρα) var ett befäst palats på en kulle i det som idag är Jordanien 24 km sydost om Jordans mynning, öster om Döda havet. Enligt Flavius Josephus var det här som Johannes Döparen fängslades och avrättades. Enligt biblisk kronologi skedde avrättningen år 32, strax före påsk, efter en tvåårig fångenskap. Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från norska Wikipedia (bokmål/riksmål), Machaerus, 11 mars 2021. Noter
Махерон

Махерон (грец. Μαχαιροῦς, араб. قلة المشناقى‎, Калат ель-Мішнака — «Висячий палац») — фортеця, побудована юдейським царем Александром Яннаєм (роки правління 103-76 р до н. е.) та відновлена Іродом I Великим. Місцезнаходження Залишки цієї фортеці знаходяться на схід від Мертвого моря, на Моавському нагір'ї на території сучасної Йорданії близько до відомого Шляху пахощів. За часів античності фортеця оберігала проходи по цьому шляху та стерегла кордони юдейської провінції Перея. Йосип Флавій згадує про фортецю та її положення при підготовці до її штурму римським військом на чолі з легатом Луцілієм Бассом: Під час протистояння хасмонеїв — Йоханана Гіркана II та Арістобула II, римське військо на чолі з Авлом Габінієм зруйнувало Махерон у який відступило військо Арістобула II. Ірод I Великий відбудував фортецю. У Юдейських старожитностях кн. 18. 5:2, Йосип Флавій розповідає про страту Івана Хрестителя, якого утримував Ірод Антипа у Махероні: Біблійні джерела не локалізують місця смерті Івана Хрестителя. Скоро, після смерті Ірода Агріппи I (44 р) фортеця перейшла у володіння римських намісників у Юдеї. Примітки Посилання Махерон [Архівовано 3 вересня 2020 у Wayback Machine.](англ.)
Sveriges ambassad i Amman

Sveriges ambassad i Amman är Sveriges diplomatiska beskickning i Jordanien som är belägen i landets huvudstad Amman. Beskickningen består av en ambassad, ett antal svenskar utsända av Utrikesdepartementet (UD) och lokalanställda. Ambassadör sedan 2024 är Maria Sargren. Historia Den svenska ambassaden i Jordanien öppnades 1981. Beskickningschefer Referenser Externa länkar Officiell webbplats
Крал Абдула I (джамия)

„Крал Абдула I“ (на арабски: مسجد الملك عبد الله الأول; Масджид ал-Малик Абдулла ал-Аууал) е голяма джамия в центъра на Аман, столицата на Йордания. Джамията е построена между 1982 и 1989 г. по поръка на крал Хусейн I и е назована в чест на дядо му Абдула ибн Хусейн I, емир и първи крал на Трансйордания. Намира се на хълма Джабал ал-Уейбде в западната част на йорданската столица. Нейният характерен син купол, декориран с мозайка, е главна забележителност в Аман. До него се издигат още 2 по-малки купола и 2 минарета. Под главния купол има помещение за молитва (за мъже); той не се поддържа от стълбовете в централния кораб и по този начин напомня за Купола на Скалата в Йерусалим. В комплекса на джамията има музей на ислямската история и религия. Тя е единствената джамия в Аман, отворена и за немюсюлмани. От 11 април 2006 г. джамията „Крал Абдула I“ вече не е националната джамия на Йордания. На нейно място идва джамията „Крал Хусейн бин Талал“, построена по поръка на крал Абдула II през 2005 г. Понастоящем тя е най-голямата джамия в Йордания. Източници
König-Abdullah-Moschee (Amman)

Die König-Abdullah-Moschee (arabisch مسجد الملك عبد الله الأول, DMG Masǧid al-Malik ʿAbd Allāh al-awwal) ist eine bedeutende Moschee in Amman, Jordanien. Die Moschee wurde zwischen 1982 und 1990 im Auftrag von König Hussein I. gebaut und nach seinem Großvater Abdallah ibn Husain I., dem Emir und ersten König von (Trans-)Jordanien, benannt. Die Planungen gehen auf Arbeiten des böhmisch-deutschen Architekten Jan Cejka (* 1933) zurück. Die Moschee ist auf dem Hügel Jabal al-Lweibdeh im westlichen Teil der jordanischen Hauptstadt gelegen. Ihre charakteristische, mit Mosaiken verzierte blaue Hauptkuppel avancierte zu einem Wahrzeichen Ammans. Daneben erheben sich noch zwei kleinere Kuppeln und zwei futuristisch anmutende Minarette. Die Kuppel beherbergt einen darunter liegenden Gebetsraum (für Männer); sie ist im Zentralschiff nicht durch Säulen gestützt und erinnert so an den Felsendom in Jerusalem. Seit 11. April 2006 ist die König-Abdullah-Moschee nicht mehr jordanische Nationalmoschee. An ihre Stelle trat die von König Abdullah II. 2004–2005 in Erinnerung an seinen Vater Hussein I. erbaute König-Hussein-bin-Talal-Moschee, die derzeit größte Moschee Jordaniens. Im Moschee-Komplex befindet sich ein Museum für islamische Geschichte und Religion. Die Moschee ist als einzige Moschee in Amman auch für Nicht-Muslime geöffnet. Im Touristen-Eingang befindet sich ein umfangreicher Souvenir-Handel. Weblinks Geschichte der Moschee (aufgerufen am 12. März 2010) Einzelnachweise
King Abdullah I Mosque

The King Abdullah I Mosque (Arabic: مسجد الملك عبد الله الأول) is a mosque, located in Amman, Jordan. Named in honour of Abdullah I, the mosque was built between 1982 and 1989 and is capped by a blue mosaic dome beneath which 3,000 Muslims may offer prayer. It is in the Abdali area of the city. Tourists are allowed to visit. Men must have long trousers on and women must cover their heads, arms and legs. A hooded gown is provided free of charge for this purpose. Gallery See also Islam in Jordan List of mosques in Jordan References External links Media related to King Abdullah I Mosque at Wikimedia Commons "King Abdullah I Mosque". AWQAF.gov.jo (in Arabic). Archived from the original on 26 April 2012.
Mezquita del Rey Abdalá I

La mezquita del Rey Abdalá I es una mezquita en Amán la capital de Jordania. Toma el nombre del rey jordano Abdalá I y fue construida entre 1982 y 1989, convirtiéndose en uno de los símbolos de la ciudad. La mezquita está coronada por una cúpula cubierta con magníficos mosaicos azules y posee una capacidad de hasta 3.000 personas, además posee dos cúpulas más pequeñas y dos minaretes de arquitectura futurista. La mezquita está situada en la colina Jebel al-Weibdeh en la parte occidental de la capital jordana. Bajo la cúpula se encuentra una gran sala de oración para hombres, pero esta no se encuentra en la nave central sostenida por columnas, por lo que recuerda a la Cúpula de la Roca en Jerusalén. El complejo de la mezquita cuenta con un museo de historia y religión islámica. El 11 de abril de 2006, a la Mezquita del Rey Abdalá I le fue retirado el título "Mezquita Nacional de Jordania", en favor de la recién construida Mezquita del Rey Hussein Bin Talal. Galería Enlaces externos Jordan-Wiki: Mezquita del Rey Abdalá I (en inglés)
I. Abdullah király mecset

Az I. Abdullah király mecset Jordánia fővárosában, Ammánban áll. A hatalmas építményt 1989-ben fejezték be, egyszerre hétezer hívő fér el benne és még háromezer a kertjében. Ammánban ez az egyetlen mecset, amelyben szívesen látják a nem muzulmán látogatókat. A nyolcszögletű mecsetet egy 35 méter átmérőjű kupola díszíti, amelyet egyetlen oszlop sem tart. A belső falra a Koránból vett idézeteket faragtak. A nők számára egy kisebb, 500 fős, a királyi család részére pedig egy ennél is kisebb szentély áll rendelkezésre. A mecsetben egy kicsi múzeum is működik, amelyben a névadó, I. Abdullah király fényképeit és személyes tárgyait állították ki. Láthatók még muzulmán művészeti alkotások, érmék és kőfaragások. Jegyzetek
Moschea re Abdullah I

La moschea del re Abdullah I ad Amman, in Giordania, fu costruita tra il 1982 e il 1989. È coronata da una magnifica cupola di mosaico blu sotto la quale 3.000 musulmani possono offrire la preghiera. I turisti la possono visitare. Gli uomini devono avere i pantaloni lunghi e le donne devono coprirsi la testa, le braccia e le gambe. A questo scopo viene fornito gratuitamente un abito con cappuccio. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Moschea re Abdullah I Collegamenti esterni Moschea re Abdullah I, su archINFORM. (EN) Moschea re Abdullah I, su Structurae.
Koning Abdullah I-moskee

De Koning Abdullah I-moskee (Arabisch: مسجد الملك عبد الله الأول) in de Jordaanse hoofdstad Amman werd gebouwd tussen 1982 en 1989. Het wordt bekroond door een prachtige blauwe mozaïekkoepel waaronder 3.000 moslims kunnen bidden. Toeristen mogen komen. Mannen moeten een lange broek aan hebben en vrouwen moeten hun hoofd, armen en benen bedekken. Hiervoor wordt gratis een kapmantel ter beschikking gesteld. Vanaf 1984 was de moskee de uitzendlocatie voor de gemeenschappelijke oproep tot het gebed in Amman, een functie die daarvoor werd opgenomen in de Abu Darwish-moskee.
Moscheea regelui Abdullah I

Moscheea regelui Abdullah I este o moschee situată în Amman, Iordania și a fost construită între 1982 și 1989. Este acoperită de o magnifică cupolă de mozaic albastru sub care se pot ruga 3.000 de musulmani. Turiștii au voie să viziteze moscheea, dar bărbații trebuie să poarte pantaloni lungi, iar femeile trebuie să-și acopere capul, brațele și picioarele. O rochie cu glugă este oferită gratuit în acest scop.
Mošeja kralja Abdulaha I.

Mošeja kralja Abdulaha I. (arabsko مسجد الملك عبد الله الأول – Masǧid al-Malik ʿAbd Allāh al-awwal) je velika mošeja v Amanu v Jordaniji. Zgrajena je bila med letoma 1982 in 1986 v imenu kralja Huseina I. in je dobila ime po dedku Abdalahu ibn Husainu I., emirju in prvem kralju (Trans)Jordanije. Načrti segajo v dela češko-nemškega arhitekta Jana Cejka (* 1933). Mošeja stoji na hribu Jebel al-Weibdeh v zahodnem delu jordanske prestolnice. Njena značilnost, kupola okrašena z modrimi mozaiki, je postala znamenitost Amana. Ob njej se dvigata dve manjši kupoli in dva minareta futurističnega izgleda. Pod kupolo je spodnja molitvena soba (za moške), v centralne ladje ne podpirajo stebri, kar spominja na Kupolo na skali v Jeruzalemu. V kompleksu mošeje je muzej islamske zgodovine in religije. Mošeja je edina v Amanu, ki je odprta za nemuslimane. Od 11. aprila 2006 mošeja kralja Abdulaha ni več jordanska nacionalna mošeja. Nadomestila jo je mošeja kralja Huseina bin Talala, ki jo je zgradil kralj Abdulah II. v letih 2004–2005 v spomin na svojega očeta Huseina I. Trenutno je največja mošeja v Jordaniji. Sklici Zunanje povezave King Abdullah I Mosque (Arabic) Arhivirano 2012-04-26 na Wayback Machine.
Џамија краља Абдулаха I

Џамија краља Абдулаха I је џамија у центру Амана. Налази се у околини многих великих цркви и џамија. Ово здање изграђено је за 3.000 верника осамдесетих година 20. века у част краља Абдулаха I. Краљ Хусеин ибн Талал је поставио камен темељац овог велелепног здања 5. јуна 1982. године, а прва фаза изградње је окончана 6. јануара 1986, када су изграђене молитвене просторије, подигнута купола, библиотека, учионице за учење Курана, први минарет, стамбене јединице за имама и мујезина, гостињска одаја, два ходника, пријемна канцеларија, просторије за администрацију, молитвена одаја за жене, трем испред џамије, паркинг и додаци који спајају све ове просторије. Друга фаза урађена је у рекордном року, започевши 1. фебруара 1988, и била је завршена 5. априла 1989. године, када је постављено осветљење у све просторије, раскошни лустери у џамији, пријемној дворани и свим другим одајама, столарија, проповедаоница, намештај, теписи, мермерни подови, украсни гипсани плафон у традиционалном исламском арапском стилу, а такође је изграђен и други минарет и купола. Делови џамије Двориште џамије - правилни облик од осам ребара са капацитетом од 3.000 верника, прекривено куполом преко целог подручја и пречником од тридесет пет метара и висине 31 метар, изграђеном без стубова и наслоњеном на спољне стране дворишта џамије. Џамија изнутра укључује михраб, где се налазе величанствени натписи и декорације, као и проповедаоница, уз присуство клима уређаја за пријатан осећај током молитве; Молитвени простор за жене, који може да прими око 500 верница; Краљевски сегмент, на површини од 250 квадратних метара, украшен исламским натписима, поседује традиционални месингани лустер; Главна дворана, има капацитет за око 500 људи, а опремљена је озвучењем и расветом, телевизијским екранима и алармним системом. Библиотека, обезбеђена великим бројем књига и важних референци, намештајем и системом за климатизацију, и може да прими више од двадесет хиљада књига; Пријемна сала, на површини од 180 квадратних метара; Просторије за учење Курана Канцеларије за администрацију Исламски музеј, заузима простор од 150 квадратних метара, а састоји се од два крила, једног посвећеном личним списима покојног краља Абдулаха и другог који садржи мотиве исламске културе и артефакте, слике и фрагменте са археолошких налазишта у Јордану; Кафетерија, на површини од 150 квадратних метара. Референце Спољашње везе Џамија краља Абдулаха I (арапски)
Humayma

Humayma o al-Humayma (àrab: الحميمة, al-Ḥumayma) són unes ruïnes de Jordània a uns 50 km al sud de Maan, a mig camí entre aquesta ciutat i Àqaba. Les ruïnes, bastant grosses, són al peu d'un turó de nom Umm al-Azam. Destaquen les restes d'un aqüeducte i muralles, però dels edificis no n'hi ha cap dempeus. Fou possiblement una antiga ciutat en la ruta entre Petra i el port d'Aila (Eilat) que s'ha identificat com l'Auara fundada per Obodes I, rei dels nabateus, el 93 aC. Apareix esmentada a la taula de Peutinger. Sota domini dels àrabs, pertanyé al jund de Damasc sota els omeies i la seva fama deriva del fet que fou la residència dels pretendents abbàssides entre el 688 i 749. Quan el pretendent Abd-Al·lah ibn al-Abbàs va morir a Taif (687/688) el seu fill Alí ibn Abd-Al·lah, que havia reconegut al califa omeia, es va instal·lar a la ciutat que va fortificar. Segons la tradició Muhàmmad ibn al-Hanafiyya va morir a al-Humayma el 716 i va transmetre a Muhàmmad ibn Alí ibn Abd-Al·lah els seus drets a l'imamat. Bibliografia Abel, Geographie de la Palestine Le Strange, Palestine Enllaços externs The Humayma Excavation Project. Queen's University Arxivat 2012-04-15 a Wayback Machine.
Humayma

Humayma (Arabic: الحميمة, romanized: al-Humayma) also spelled Humeima and Humaima, is the modern name of ancient Hawara. Hawara was a trading post in southern Jordan that was founded by the Nabataean king Aretas III in the early first century BC. It is located 45 km to the south of the Nabataean capital Petra and 55 km to the north of the Red Sea port town of Aqaba. History Humeima was occupied from about 90 BC until the Early Islamic period, and has Nabataean, Roman, Byzantine and Islamic remains, including a Roman bath and fort, five Byzantine churches, and a qasr or fortified palace from the Umayyad Period. Nabataean and Roman periods The settlement was founded by Aretas III as a stop on the trade route from Petra to Gulf of Aqaba. During the Greco-Roman era, it was called "Auara" (Greek: Αὔαρα), derived from "Hawara", which means "white" in Aramaic. In 2012 and 2014, more than 150 petroglyphs were documented during a survey at Humayma. Most were simple figures, but one stands out as a detailed depiction of a religious ceremony. The scene shows a human figure performing a religious offering to a deity. This petroglyph is one of the most intricate found at the site, and its dating suggests it was created during the Nabataean or Roman periods, between the late 1st century BC and the 5th century AD. Abbasid period The town was the home of the Abbasid, or Banu Abbas family, around AD 700, who eventually overthrew the Umayyad dynasty and took over the title of caliph, and as such it was the birthplace of the first three Abbasid caliphs: As-Saffah (r. 750–754), Al-Mansur (r. 754–775) and Al-Mahdi (r. 775–785). The family residence of the Abbasids which was a large qasr had a roughly square plan, approximately 61 by 50 m, with a recessed entrance facing east, and a large central court, arguably one of the so-called desert castles, of which very little remains today. Climate As rainfall is only 80 mm annually, an extensive water storage and irrigation works lies in the ruins. Notable residents Chronologically: Abd-Allah ibn Muhammad ibn al-Hanafiyyah (died c. 716 in Humayma), an early Muslim jurist and narrator of hadith Muhammad ibn Ali ibn Abdallah (c. 680 - c. 744), the progenitor of the Abbasid dynasty, born in Humayma Sallamah Umm Abdallah, ancestor of Abbasid dynasty, mother of caliph al-Mansur and grandmother of Abbasid Caliph al-Mahdi. Al-Mansur (714–775), the second Abbasid Caliph (r. 754–775), born at Humeima As-Saffah (721/722–754), the first Abbasid Caliph (r. 750–754), born at Humeima Al-Mahdi (744/45–785), the third Abbasid Caliph (r. 775–785), born at Humeima Ja'far ibn Abdallah al-Mansur, an Abbasid prince and father of Zubaidah (766 – 831) Gallery See also Desert castles Notes References Sources Kuhnen, Hans-Peter; Ritter-Burkert, Johanna; Pfahl, Stefan Franz (2018). Wüstengrenze des Imperium Romanum – Die Schicksalsgrenze Roms im Orient von Augustus bis Heraclius (in German). Mainz: Nünnerich-Asmus Verlag & Media GmbH. ISBN 978-3-96176-010-7. External links Photos of Humayma at the American Center of Research "Humayma". The Levantine Ceramics Project.
Humeima

Humeima ou Humaima (em árabe: الحميمة‎; romaniz.: al-Humeima) é um sítio arqueológico da Jordânia no qual está a antiga Hauara, um posto comercial no sul da Jordânia que foi fundado pelo rei nabateu Aretas III no início do século I a.C.. Está localizado a 45 quilômetros ao sul da capital nabateia de Petra e 55 ao norte da cidade portuária de Ácaba, no mar Vermelho. Referências
Humeima

Humeima (arabsko ﺍﻟﺤﻤﻴﻤـة‎, latinizirano al-Humajma), prvotno Havara (aramejsko "bela", starogrško Αὔαρα, Auara, latinsko Hauarra) je bilo nabatejsko mesto v Jordaniji, približno na pol poti med Akabo in Maanom na Kraljevi cesti, v rimskih časih znani kot Via Traiana Nova. Humeima, ustanovljena med vladavino Areta III. (87–62 pr. n. št.) za naselitev nomadskih živinorejcev v regiji, je bila glavno nabatejsko naselje na puščavski planoti Hisma ob trgovski poti južno od Petre. Bolj ali manj uspešna je bila pod Nabatejci, Rimljani, Bizantinci in Arabci do leta 750, ko so jo dokončno zapustili Abasidi. Zgodovina Prva naselbina Legenda pravi, da je mesto ustanovil Aret III., potem ko se mu je v videnju prikazal moški, oblečen v belo, in mu je pokazal kraj, kjer naj bi ustanovil naselje za okoliške pastirje. Naselje se je zaradi belih oblačil moškega imenovalo Havara, kar v aramejščini pomeni "belo". Da bi zadostil gospodarskim potrebam območja, je Aret III. kot prvi začel kovati nabatejske kovance. Rimsko obdobje Nekaj let po rimski osvojitvi Nabatejskega kraljestva leta 106 je bil v mestu zgrajen kastrum, pravokotna utrdba s površino 206 x 148 m. Kastrum naj bi zagotovil učinkovitejši nadzor nad bližnjo okolico. Bil je najstarejša tovrstna zgradba v takratni rimski provinci Arabiji. Utrdba je lahko sprejela vojaško enoto s 500 možmi in je predstavljala osnovo Arabskega limesa, obrambne linije cesarstva v provinci, ki so je zgradili kasneje med vladavino Severske dinastije (193–235). Odkriti rimski mozaiki in kovanci kažejo, da je rimska okupacija območja trajala od leta 115 do približno leta 300. Bizantinsko in omajadsko obdobje Humeima je še naprej uspevala tudi v bizantinskem obdobju, čeprav manj uspešno zaradi dveh uničujočih potresov leta 363 in 551. Abasidi v Omajadskem kalifatu so jo preudarno izbrali za svojo oddaljeno rezidenco s pripadajočo mošejo. Ko so Abasdidi ustanovili svoj kalifat, so Humeimo leta 750 dokončno opustili. Gospodarstvo in gospodarjenje z vodo Mestno gospodarstvo je temeljilo na karavanskem trgovanju in kmetijstvu, kar je pogojevalo skrbno upravljanje z vodnimi viri. Pomanjkanje vodnih virov na kraju samem so Nabatejci odpravili z izgradnjo učinkovitega sistema akvaduktov in enajstih cistern. Glavni del akvadukta Humeima, dolg 18,9 km, je povezoval izvir Ajn al-Kanah na nadmorski višini 1425 m z glavnim mestnim vodnim rezervoarjem na nadmorski višini 995 m. Druga veja, dolga 7,6 km, je napajala vodovodno omrežje iz izvirov Ajn al-Šarah in Ajn al-Džamam. Omrežje je bilo v rimskem obdobju delno razširjeno z izgradnjo nove cisterne s prostornino 1250 m³, verjetno za oskrbo tamkajšnjega kastra. Arheološke raziskave Dosedanje arheološke raziskave so razkrile znaten del starodavnega vodovodnega sistema in tla petih cerkva iz bizantinskega obdobja. Med ruševinami iz rimskega obdobja so odkrili omenjeni kastrum, nekaj bivališč in ostanke rimskih kopališč. Izkopavanja so se po začetnih raziskavah začelaleta 1986 začela leta 1989 s strani kanadske ekipe pod vodstvom Johna Olesona z Univerze v Viktoriji. Sklici Viri
Hesbon

Hesbon o Heixbon (àrab: حشبون, Ḥaxbūn; hebreu: חשבון‎) va ser una antiga ciutat situada a l'est del Jordà, a l'altura de Jericó, entremig dels rius Jabbok i Arnon. Als seus inicis pertanyia als moabites però els seus veïns del nord, els amorites, la van ocupar poc abans de l'arribada dels israelites des d'Egipte. Va ser la capital de l'estat amorita de Sehon, rei dels amorreus. Ocupada pels hebreus, Josuè la va assignar a la tribu de Rubèn, però els moabites els van expulsar. Alexandre Janeu la va incorporar als seus dominis. Claudi Ptolemeu l'esmenta amb el nom d'Esbuta o Esbouta (Ἐσβούτα) i Plini el Vell parla dels Arabes Esbonitae probablement referint-se als habitants de la ciutat. Eusebi de Cesarea i Jeroni d'Estridó l'esmenten amb el nom d'Esbus o Esbous (Ἐσβούς), i diuen que era un lloc de certa importància a una distància de vint mil passes del riu Jordà. En una moneda del temps de Neró el nom apareix com Heeba; altres monedes més abundoses són del temps de Caracal·la on la ciutat porta el nom el nom d'Exbou (ΕΞΒΟΥ). Una eparquia es deia Esbous (Ἔσβους). A les actes del concili de Calcedònia es parla d'una polis Esbounton (πόλις Ἐσβοῦντων), encara que el geògraf Hièrocles no la menciona. Sota els àrabs es va dir Khosban. Modernament la comarca s'anomenà Wadi Hesban i la ciutat Husban. Hi ha les ruïnes d'un temple d'Astarte. Referències