Dejima

Dejima (出島) és una illa artificial a la badia de Nagasaki. Era el lloc on els Països Baixos negociaven amb els japonesos des del 1641 al 1853. Durant aquest període, els estrangers que no fossin neerlandesos no tenien el dret a negociar amb el Japó, i els neerlandesos al Japó no tenien el dret d'abandonar Dejima per passar a la resta del país, car els estava prohibit trepitjar el «sagrat sòl del Japó». A Dejima, que estava aïllada de la terra ferma, però que de mica en mica fou envoltada amb terrenys guanyats al mar, actualment existeix un projecte de restauració, que inclou tant la reconstrucció dels edificis com de la mateixa illa. Dejima també es troba escrit de vegades com a Deshima. (-shima significa "illa" en japonès i es modifica fonèticament en -jima). Història Prolegòmens L'illa de Dejima es construí el 1634, per ordre del shōgun Iemitsu i originalment acomodà comerciants portuguesos. La Rebel·lió Shimabara del 1637, en la qual els cristians japonesos (catòlics), prengueren una part activa, fou avortada amb l'ajuda dels protestants neerlandesos. Després que els portuguesos i espanyols com a representants de països catòlics fossin expulsats del Japó el 1638, el shōgun ordenà a la Companyia Holandesa de les Índies Orientals (la Vereenigde Oostindische Compagne o VOC) transferir les seves operacions mercantils des del port de Hirado (on estaven establerts des del 20 de setembre del 1609) a Deshima al maig del 1641. El comissionat neerlandès d'origen francès François Caron supervisà el trasllat. Organització Des d'aquell moment, tan sols els comerciants xinesos i els neerlandesos podien negociar amb el Japó. És significatiu el fet que Dejima és una petita illa artificial, i no part del territori japonès pròpiament dit. Dejima té 120 m de llarg per 75 m d'ample i està unida a terra per un pont petit, vigilat en ambdós extrems per guardians, amb una porta del costat neerolandès. Al seu interior tenia cases per 20 neerlandesos, magatzems i allotjaments pels oficials del govern japonès. Els neerolandesos estaven vigilats per uns oficials japonesos, porters, vigilants nocturns i per un supervisor (otona) amb uns 50 subordinats. Hi havia també una sèrie de comerciants japonesos dedicats al subministrament de queviures i uns 150 intèrprets (tsūji). El pagament de tots aquests serveis havia de ser assumit per la VOC. Dejima estava sota la directa supervisió central del bakufu d'Edo a través d'un governador, anomenat bugyō, responsable de tots els contactes entre la VOC i el shōgunat. Cada vaixell neerlandès que arribava a Dejima era inspeccionat pel bugyō i els seus funcionaris. Les veles del vaixell eren plegades fins que el vaixell partís de nou. Els llibres religiosos i les armes eren segellats i posats en custòdia. Cap servei religiós no estava permès a l'illa. Malgrat la càrrega financera que li significava a la companyia el manteniment de Dejima, el comerç amb el Japó era molt profitós per la VOC i inicialment rendia beneficis del 50% o encara més. El comerç entre les Províncies Unides i el Japó declinà al segle xviii, quan tan sols dos naus foren permeses atracar anualment a Dejima. Després de la bancarrota de la VOC el 1795, el govern neerlandès assumí el control directe de l'establiment. Els temps foren especialment durs quan Regne d'Holanda estigué sota la dominació napoleònica francesa i tots els llaços de les colònies neerlandeses amb la metròpoli foren tallats. Tanmateix, fins i tot a l'època de les guerres napoleòniques els administradors neerlandesos de Dejima aconseguiren evitar que França o Gran Bretanya prenguessin el control d'aquest petit establiment comercial. L'executiu al costat neerlandès era el Opperhoofd (literalment principal factor, però la mateixa paraula neerlandesa s'utilitza generalment per un indígena, ex. indis, caps americans), i es trobava sota l'autoritat de l'estat holandès des de 1795. Hi hagué gairebé un titular cada any, fins al 28 de febrer del 1860. Comerç Originàriament, els neerlandesos negociaven principalment amb seda, però més endavant el comerç del sucre es feu molt important. També es negociava amb pell de cérvols i pells de tauró que foren transportades des d'Àsia, així com el drap de llana i la cristalleria des d'Europa. A això cal afegir-hi el comerç del personal a càrrec en Dejima i dels comerciants neerlandesos individualment, anomenat el comerç del Kanbang, que era una font de renda important pels empleats, i permès pel govern japonès per obtenir llibres o els instruments científics. Més de 10.000 llibres estrangers de diversos temes científics foren venuts d'aquesta manera als japonesos de finals del segle xviii i principis del segle xix, sent aquest el factor central dels estudis rangaku. Arribada de vaixells Sobretot, arribaren a Dejima 606 vaixells durant els dos-cents anys d'assentament, des del 1641 al 1847. El primer període, des del 1641 al 1671 fou un període de relativa llibertat, i hagué una mitjana de 7 vaixells cada any (12 pèrdues en aquest període). Des del 1671 al 1715, uns 5 vaixells visitaron Dejima cada any. Des del 1715, tan sols 2 vaixells foren permesos cada any, els quals foren reduïts a tan sols 1 vaixell des del 1790, i una altra vegada incrementats a 2 vaixells des del 1799. Durant les guerres napoleòniques, en les quals els Països Baixos fou un aliat de França, els vaixells neerlandesos no podien assolir Japó amb seguretat, car comptaven amb l'oposició dels britànics, per això es relegaren els tractes comercials en els vaixells neutrals dels nord-americans i els vaixells danesos. Quan els Països Baixos foren annexionades com una província de França (1811-1814) i Gran Bretanya conquerí les possessions neerlandeses a Àsia, Dejima romangué durant quatre anys com l'únic lloc al món on la bandera neerlandesa encara estava onejant, sota el lideratge de Hendrik Doeff. El trànsit regular fou restablert el 1815. Comissionats neerlandesos a Dejima Hirado Jacques Specx 20.9.1609 - 28.8.1612 Hendrick Brouwer 28.8.1612 - 6.8.1614 Jacques Specx 6.8.1614 - 29.10.1621 Leonardt Camps 29.10.1621 - 21.11.1623 Cornelisz. van Neijenroode 21.11.1623 - 31.1.1633 Pieter Stamper (1631) Pieter van Sante[n] 31.1.1633 - 6.9.1633 Nicolaes Couckebacker 6.9.1633 - 3.2.1639 Maerten Wesselingh (1635, 1636, 1637) Dejima François Caron: 3.2.1639 - 13.2.1641 El primer comissionat supervisà el trasllat de Hirado a Dejima. Maximiliaen Le Maire: 14.2.1641 - 30.10.1641 Jan van Elseracq: 1.11.1641 - 29.10.1642 Pieter Anthonijszoon Overtwater: 29.10.1642 - 1.8.1643 Jan van Elserac: 1.8.1643 - 24.11.1644 Pieter Anthonijszoon Overtwater: 24.11.1644 - 30.11.1645 Reijnjer van't Zum: 30.11.1645 - 27.10.1646 Willem Verstegen [Versteijen]: 28.10.164 - 10.10.1647 Frederick Coijet: 3.11.1647 - 9.12.1648 Dircq Snoecq: 9.12.1648 - 5.11.1649 Anthonio van Brouckhorst: 5.11.1649 - 25.10.1650 Pieter Sterthemius: 25.10.1650 - 3.11.1651 Adriaen van der Burgh: 1.11.1651 - 3.11.1652 Frederick Coijet: 4.11.1652 - 10.11.1653 Gabriel Happart: 4.11.1653 - 31.10.1654 Leonard Winninx: 31.10.1654 - 23.10.1655 Joan Boucheljon: 23.10.1655 - 1.11.1656 Zacharias Wagenaer [Wagener]: 1.11.1656 - 27.10.1657 Joan Boucheljon: 27.10.1657 - 23.10.1658 Zacharias Wagenaer [Wagener]: 22.10.1658 - 4.11.1659 Joan Boucheljon: 4.11.1659 - 26.10.1660 Hendrick Indijck: 26.10.1660 - 21.11.1661 Dirck van Lier: 11.11.1661 - 6.11.1662 Hendrick Indijck: 6.11.1662 - 20.10.1663 Willem Volger: 20.10.1663 - 7.11.1664 Jacob Gruijs: 7.11.1664 - 27.10.1665 Willem Volger: 28.10.1665: - 27.10.1666 Daniel Six [Sicx]: 18.10.1666 - 6.11.1667 Constantin Ranst: 6.11.1667 - 25.10.1668 Daniel Six [Sicx]: 25.10.1668 - 14.10.1669 Francois de Haas: 14.10.1669 - 2.11.1670 Martinus Caesar: 2.11.1670 - 12.11.1671 Johannes Camphuijs: 22.10.1671 - 12.11.1672 Martinus Caesar: 13.11.1672 - 29.10.1673 Johannes Camphuijs: 29.10.1673 - 19.10.1674 Martinus Caesar: 20.10.1674 - 7.11.1675 Johannes Camphuijs: 7.11.1675 - 27.10.1676 Dirck de Haas: 27.10.1676 - 16.10.1677 Albert Brevincq: 16.10.1677 - 4.11.1678 Dirck de Haas: 4.11.1678 - 24.10.1679 Albert Brevincq: 24.10.1679 - 11.11.1680 Isaac van Schinne: 11.11.1680 - 31.10.1681 Hendrick Canzius: 31.10.1681 - 20.10.1682 Andreas Cleyer [Andries]: 20.10.1682 - 8.11.1683 Constantin Ranst de Jonge: 8.11.1683 - 28.10.1684 Hendrick van Buijtenhem: 25.10.1684 - 7.10.1685 Andreas Cleyer: 17.10.1685 - 5.11.1686 Constantin Ranst de Jonge: 5.11.1686 - 25.10.1687 Hendrick van Buijtenhem: 25.10.1687 - 13.10.1688 Cornelisz.van Outhoorn: 13.10.1688 - 1.11.1689 Balthasar Sweers: 1.11.1689 - 21.10.1690 Hendrick van Buijtenhem: 21.10.1690 - 09.11.1691 Cornelis van Outhoorn: 9.11.1691 - 29.10.1692 Hendrick van Buijtenhem: 29.10.1692 - 19.10.1693 Gerrit de Heere: 19.10.1693: - 7.11.1694 Hendrik Dijkman: 7.11.1694 - 27.10.1695 Cornelis van Outhoorn: 27.10.1695 - 15.10.1696 Hendrik Dijkman: 15.10.1696 - 3.11.1697 Pieter de Vos: 3.11.1697 - 23.10.1698 Hendrik Dijkman: 23.10.1698 - 12.10.1699 Pieter de Vos: 21.10.1699 - 31.10.1700 Hendrik Dijkman: 31.10.1700 - 21.10.1701 Abraham Douglas: 21.10.1701 - 30.10.1702 Ferdinand de Groot: 9.11.1702 - 30.10.1703 Gideon Tant: 30.10.1703 - 18.10.1704 Ferdinand de Groot: 18.10.1704 - 6.11.1705 Ferdinand de Groot: 26.10.1706 - 15.10.1707 Hermanus Menssingh: 15.10.1707 - 2.11.1708 Jasper van Mansdale: 2.11.1708 - 22.10.1709 Hermanus Menssingh: 22.10.1709 - 10.11.1710 Nicolaas Joan van Hoorn: 10.11.1710 - 31.10.1711 Cornelis Lardijn: 31.10.1711 - 7.11.1713 Cornelis Jardijn: 7.11.1713 - 27.10.1714 Nicolaas Joan van Hoorn: 27.10.1714 -19.10.1715 Gideon Boudaen: 19.10.1715 - 3.11.1716 Joan Aouwer: 3.11.1716 - 24.10.1717 Christiaen van Vrijbergh[e]: 24.10.1717 - 13.10.1718 Joan Aouwer: 13.10.1718 - 21.10.1720 Roeloff Diodati: 21.10.1720 - 9.11.1721 Hendrik Durven: 9.11.1721 - 18.10.1723 Johannes Thedens: 18.10.1723 - 25.10.1725 Joan de Hartogh: 25.10.1725 - 15.10.1726 Pieter Boockestijn: 15.10.1726 - 3.11.1727 Abraham Minnedonk: 3.11.1727 - 20.10.1728 Pieter Boockestijn: 22.10.1728 - 12.10.1729 Abraham Minnedonk: 12.10.1729 - 31.10.1730 Pieter Boockestijn: 31.10.1730 - 7.11.1732 Hendrik van de Bel: 7.11.1732 - 27.10.1733 Rogier de Laver: 27.10.1733 - 16.10.1734 David Drinckman: 16.10.1734 - 4.11.1735 Bernardus Coop [Coopa] à Groen: 4.11.1735 - 24.10.1736 Jan van der Cruijsse: 24.10.1736 - 13.10.1737 Gerardus Bernardus Visscher: 13.10.1737 - 21.10.1739 Thomas van Rhee: 22.10.1739 - 8.11.1740 Jacob van der Waeijen: 9.11.1740 - 28.10.1741 Thomas van Rhee: 29.10.1741 - 17.10.1742 Jacob van der Waeijen: 17.10.1742 - 9.11.1743 David Brouwer: 5.11.1743 - 1.11.1744 Jacob van der Waeijen: 2.11.1744 - 28.12.1745 Jan Louis de Win: 30.12.1745 - 2.11.1746 Jacob Balde: 3.11.1746 - 25.10.1747 Jan Louis de Win: 28.10.1747 - 11.11.1748 Jacob Balde: 12.11.1748 - 8.12.1749 Hendrik van Homoed: 8.12.1749 - 24.12.1750 Abraham van Suchtelen: 25.12.1750 - 18.11.1751 Hendrik van Homoed: 19.11.1751 - 5.12.1752 David Boelen: 6.12.1752 - 15.10.1753 Hendrik van Homoed: 16.10.1753 - 3.11.1754 David Boelen: 4.11.1754 - 25.10.1755 Herbert Vermeulen: 25.10.1755 - 12.10.1756 David Boelen: 13.10.1756 - 31.10.1757 Herbert Vermeulen: 1.11.1757 - 11.11.1758 Johannes Reijnouts: 12.11.1758 - 11.11.1760 Marten Huijshoorn: 12.11.1760 - 30.10.1761 Johannes Reijnouts: 31.10.1761 - 2.12.1762 Fredrik Willem Wineke: 3.12.1762 - 6.11.1763 Jan Crans: 7.11.1763 - 24.10.1764 Fredrik Willem Wineke: 25.10.1764 - 7.11.1765 Jan Crans: 8.11.1765 - 31.10.1766 Herman Christiaan Kastens: 1.11.1766 - 20.10.1767 Jan Crans: 21.10.1767 - 8.11.1769 Olphert Elias: 9.11.1769 - 16.11.1770 Daniel Armenault: 17.11.1770 - 9.11.1771 Arend Willem Feith: 10.11.1771 - 3.11.1772 Daniel Armenault [Almenaault]: 4.11.1772 - 22.11.1773 Arend Willem Feith: 23.11.1773 - 10.11.1774 Daniel Armenault [Almenaault]: 11.11.1774 - 28.10.1775 Arend Willem Feith: 28.10.1775 - 22.11.1776 Hendrik Godfried Duurkoop: 23.11.1776 - 11.11.1777 Arend Willem Feith: 12.11.1777 - 28.11.1779 Isaac Titsingh: 29.11.1779 - 5.11.1780 Arend Willem Feith: 6.11.1780 - 23.11.1781 Isaac Titsingh: 24.11.1781 - 26.10.1783 Hendrik Casper Romberg: 27.10.1783 - _.8.1874 Isaac Titsingh: _.8.1784 - 30.11.1784 Hendrik Casper Romberg: 0.11.84 - 21.11.1785 Johan Fredrik van Rheede tot de Parkeler: 22.11.1785 - 20.11.1786 Hendrik Casper Romberg: 21.11.1786 - 30.11.1787 Johan Frederik van Rheede tot de Parkeler: 1.12.1787 - 1.8.1789 Hendrik Casper Romberg: 1.8.1789 - 13.11.1790 Petrus Theodorus Chassé: 13.11.1790 - 13.11.1792 Gijsbert Hemmij: 13.11.1792 - 8.7.1798 Leopold Willem Ras: 8.7.1798 - 17.7.1800 Willem Wardenaar: 16.7.1800 - 14.11.1803 Hendrik Doeff: 14.11.1803 - 6.12.1817 Jan Cock Blomhoff: 6.12.1817 - 20.11.1823 Johan Willem de Sturler: 20.11.1823 - 5.8.1826 Germain Felix Meijlan: 4.8.1826 - 1.11.1830 Jan Willem Fredrik van Citters: 1.11.1830 - 30.11.1834 Johannes Erdewin Niemann: 1.12.1834 - 17.11.1838 Eduard Grandisson: 18.11.1838 - _.11.1842 Pieter Albert Bik: _.11.1842 - 31.10.1845 Joseph Henrij Levijssohn: 1.11.1845 - 31.10.1850 Frederick Colnelis Rose: 1.11.1850 - 31.10.1852 Janus Henricus Donker Curtius: 2.11.1852 - 28.2.1860 L'últim comissionat holandès, que fou el primer representant diplomàtic holandès al Japó. Afavorí l'entrega del primer vaixell de guerra occidental modern de vapor del Japó, el Kankō Maru. Referències J.C. Blomhoff, (2000). The Court Journey to the Shogun of Japan: From a Private Account by Jan Cock Blomhoff. Amsterdam L. Blussé et al., redacció. (1995-2001) The Deshima [sic] Dagregisters: Their Original Tables of Content. Leiden. L. Blussé, et al., redacció. (2004). The Deshima Diaries Marginalia 1740-1800. Tokyo. C.R. Boxer, (195). Jan Compagnie in Japan, 1600-1850: An Essay on the Cultural Artistic and Scientific Influence Exercised by the Hollanders in Japan from the Seventeenth to the Nineteenth Centuries. Den Haag. F. Caron, (1671). A True Description of the Mighty Kingdoms of Japan and Siam. Londres. H. Doeff, (1633). Herinneringen uit Japan. Amsterdam. [Doeff, H. "Recollections of Japan" (ISBN 1-55395-849-7)] F. Leguin, F. (2002). Isaac Titsingh (1745-1812): een passie voor Japan, leven en werk van de grondlegger van de Europese Japanologie. Leiden. Nederland's Patriciaat, Vol. 13 (1923). La Haia. Timon Screech, (2006). Secret Memoirs of the Shoguns: Isaac Titsingh and Japan, 1779-1822. Londres. Philipp Franz von Siebold (1897). Nippon. Würzburg i Leipzig. Isaac Titsingh, (1820). Mémoires et Anecdotes sur la Dynastie régnante des Djogouns, Souverains du Japon. París. Isaac Titsingh, (1822). Illustrations of Japan; consisting of Private Memoirs and Anecdotes of the reigning dynasty of The Djogouns, or Sovereigns of Japan. Londres. Vegeu també Rangaku - Estudis d'holandès Sakoku - "país encadenat" Philipp Franz von Siebold—botànic i metge, especialment vinculat amb Dejima. Carl Peter Thunberg Titia Bergsma, la primera dona occidental al Japó Fonts i enllaços externs DEJIMA: L'illa recobra vida Arxivat 2002-10-01 a Wayback Machine. (en anglès i japonès) El mapa de Deshima A la part superior es pot veure una imatge de Deshima