Полет 007 на „Кориън Еър Лайнс“

Полет 007 на „Кориън Еър Лайнс“ е редовен полет на „Кориън Еър Лайнс“ от Ню Йорк до Сеул през Анкъридж, Аляска. На 1 септември 1983 г. самолетът е свален от съветския самолет-прехващач „Су-15“. Пътническият самолет „Боинг 747-230B“ пътува от Анкъридж за Сеул, но поради навигационна грешка, допусната от екипажа, се отклонява от планирания маршрут и прелетява през съветското забранено въздушно пространство. Съветските ВВС третират неидентифицирания самолет като нахлуващ американски шпионски самолет и го унищожават с ракети въздух-въздух след изстрелване на предупредителни изстрели. Машината се разбива близо до Монерон, западно от Сахалин в Японско море и убива всички 269 души на борда, включително Лари Макдоналд от Камарата на представителите на САЩ. СССР открива останките в морето на 15 септември, както и полетните записващи устройства през октомври, но информацията е пазена в тайна от съветските власти до 1992 г., след разпадането на страната. СССР първоначално отрича да знае за инцидента, но по-късно признава, че сваля самолета и твърди, че е на шпионска мисия. Политбюро на ЦК на КПСС заявява, че това е умишлена провокация от страна на САЩ за изследване на военната готовност на СССР или дори за провокиране на война. САЩ обвинява СССР, че възпрепятства операциите по търсене и спасяване. Съветските въоръжени сили скриват доказателствата търсени в разследването на Международната организация за гражданска авиация, като бордовите записващи устройства, които са публикувани десет години по-късно, след разпадането на СССР. В резултат на инцидента САЩ променя процедурите за проследяване на самолети, които излитат от Аляска, а президентът Роналд Рейгън издава директива, която прави американската сателитна радионавигационна глобална система за позициониране свободно достъпна за гражданска употреба, след като бъде достатъчно развита, като общо благо. Роналд Рейгън допълнително втвърдява тона в отношенията на страната му със СССР и инициира „големи дипломатически усилия за задържане на международното и вътрешното внимание, фокусирано върху съветските действия“. Отнема лиценза на „Аерофлот Совиет Еърлайнс“ за извършване на полети до и от САЩ до 1986 г. и обявява кръстоносен поход срещу комунизма. Предистория Това е втори пореден инцидент с южнокорейски самолет „Боинг“ над тогавашното въздушно пространство на СССР. Първият е на 20 април 1978 г. над Карелия, в близост до база на Северния флот на Бяло море. През пролетта на 1982 г. 2 групи самолетоносачи на американския военноморски флот навлизат в Охотско море в близост до п-в Камчатка, където е разположена базата на съветските атомни подводници от съветските стратегически ядрени сили, които са в състава на Тихоокеанския флот. Преди инцидента с този самолет в края на март 1983 г. 3 американски самолетоносача се намират във водите на Алеутските острови, където 3 седмици провеждат военно учение, като на 4 април 6 самолета „А-7“ в района на Малките Курилски острови навлизат над съветското въздушно пространство на дълбочина от 2 до 30 км над териториалните води на СССР и извършват учебни стрелби срещу наземни цели на о. Зелени. След разследване на инцидента на 4 април тогавашният министър на отбраната на СССР взема незабавни мерки да замени остарелите „МиГ-21“ и „МиГ-23“ на Курилските острови и о. Сахалин с по-модерните самолети „МиГ-31“, за да се предотвратяват бъдещи евентуални провокации. Развитие Съветски изтребител „Су-15“ сваля „Боинг 747“ на южнокорейските авиолинии, полет 007 (KAL-007) или (KE007). Южнокорейският самолет навлиза над съветското въздушното пространство и е свален от изтребител-прихващач „Су-15“ с пилот Генадий Осипович, след което пътническият самолет се разбива югозападно от остров Сахалин. В катастрофата няма оцелели, а сред жертвите е членът на Камарата на представителите на САЩ Лари Макдоналд. Сваленият самолет е превозвал 246 пътници и е бил с екипаж от 23 души, като е изпълнявал полет от Ню Йорк за Сеул (с междинно кацане в Анкоридж). Свален е, след като се отклонява от курса на 500 километра. Основните версии за причините за случилото се са съответно според конфронтиралите се страни – грешка на екипажа и провокация от страна на американското външно разузнаване ЦРУ. Последици Инцидентът предизвика сериозно влошаване на и без това обтегнатите отношения между СССР и САЩ. По онова време съветските войски са в Афганистан, а в САЩ за президент е избран „ястребът“ Роналд Рейгън, като Студената война навлиза в нова спирала на напрежение. Този инцидент е най-тежкият в историята на съветската авиация, довел до втвърдяване на позициите между водещите ядрени сили СССР и САЩ в края на Студената война. Начело на 2-те държави са съответно Юрий Андропов, бивш ръководител на КГБ, и Роналд Рейгън, който след инцидента обявява кръстоносен поход срещу комунизма. Бележки Източници Литература Young, Launer, Marilyn, Michael. Flights of Fancy, Flight of Doom: KAL 007 and Soviet-American Rhetoric. University Press of America, 1988. ISBN 0819172251. p. pp. xiii, 47. Посетен на 24 септември 2024. (на английски) Johnson, Richard William. Shootdown : Flight 007 and the American connection. New York, N.Y., U.S.A., Viking, 1986. ISBN 0-670-81209-9. p. 6. Посетен на 24 септември 2024. (на английски) Daniloff, Nicholas. Of Spies and Spokesmen: My Life as a Cold War Correspondent. University of Missouri Press, 2008. ISBN 0826266304. Посетен на 25 септември 2024. (на английски) Degani, Asaf. Taming HAL: Designing Interfaces Beyond 2001. Palgrave Macmillan, 2004. ISBN 031229574X. Посетен на 25 септември 2024. (на английски) ICAO. Destruction of Korean Air Lines Boeing 747 on 31 August 1983, Report on the Completion of the ICAO Fact-finding Investigation, June 1993. CANADA, International Civil Aviation Organization, 1993. Посетен на 25 септември 2024. (на английски) Pearson, David. KAL 007: The Cover-up. Summit Books, 1987. ISBN 0671557165. Посетен на 25 септември 2024. (на английски) Oberdorfer, Don. From the Cold War to a New Era: The United States and the Soviet Union, 1983-1991. JHU Press, 1998. ISBN 0801859220. Посетен на 25 септември 2024. Richelson, Jeffrey T. A Century of Spies. Oxford University Press US. 1997. ISBN 0-19-511390-X. (на английски) Degani, Asaf. Korean Air Lines Flight 007: Lessons From the Past and Insights for the Future. New York: St. Martin's Press (Palgrave-Macmillan), 2001. (на английски) Външни препратки Полковник Станислав Петров, който спаси света „Тот „Боинг“ сбил я“ Най-големите самолетни катастрофи