Lombardia

Lombardia (IPA: [lombar'di:a], lombardul: Lombardìa, Lumbardìa vagy Lumbardéa) régió Olaszország északi részén, amely nevezetes gyönyörű természeti tájairól, mint a Comói- és Garda-tó, valamint történelmi városairól is egyaránt. Emellett fontos ipari és gazdasági központ, jelentős szerepet játszik Olaszország gazdaságában. 23 861 km²-es területével Olaszország negyedik legnagyobb régiója, ezzel az ország területének mintegy 7,9%-át fedi le. Közel 10 millió fős lakosságával pedig az ország legnépesebb része, ezzel az Olaszország népességének 17%-ával rendelkezik. Népsűrűsége bőven az országos átlag felett van. Nyugatról Piemont, északról Svájc, keletről Trentino-Alto Adige (Dél-Tirol) és Veneto, délről pedig Emilia-Romagna határolja. Székhelye "a divat fővárosának" is nevezett Milánó, amely elsősorban a divat és design nemzetközi központjaként ismert, ahol rangos eseményeket, például a Milánói Divathetet rendezik meg. Emellett híres kulturális nevezetességeiről, mint a Milánói dóm, a La Scala operaház és itt található meg Leonardo da Vinci Utolsó vacsora című freskója is. De nevezetesebb települései közé tartozik Bergamo, amely különleges hangulatú óvárosáról, a dombtetőn fekvő Città Alta-ról és gazdag zenei hagyományairól ismert, Brescia, amely római kori emlékeivel, ipari jelentőségével és kulturális fesztiváljaival tűnik ki, Mantova pedig a reneszánsz idején élte virágkorát, a Gonzaga-család mecénási tevékenységének köszönhetően, és ma is fontos művészeti és történelmi központ. Olaszország északi részén helyezkedik el, az Alpok déli lejtőitől a Pó-síkságig terjed. Északon hegyvidéki területek jellemzik, ahol magas csúcsok és gleccserek találhatók, míg középső és déli részein síkvidékek uralkodnak. A régiót több jelentős folyó szeli át, köztük a Pó, az Adda és a Ticino. Lombardia híres tavairól is, mint a festői Comói-, Garda- és Iseói-tó, amelyek turisztikai szempontból is fontosak. Az éghajlat változatos: az alpesi területeken hűvös és csapadékos, míg a síkságon kontinentális jellegű, forró nyarakkal és hideg telekkel. A régió földrajzi sokszínűsége lehetővé teszi a mezőgazdaság, az ipar és a turizmus egyidejű fejlődését. Emellett kedvező fekvése miatt Lombardia fontos közlekedési és gazdasági csomópont Európában. Lombardia gazdag és sokszínű történelme az ókortól napjainkig nyúlik vissza. A területet eredetileg kelták és etruszkok lakták, majd a rómaiak hódították meg, akik fontos kereskedelmi és katonai központtá fejlesztették. A középkorban Lombardia városai önálló városállamokként virágoztak, például Milánó, amely a Visconti és később a Sforza család uralma alatt jelentős politikai és kulturális központ lett. A reneszánsz idején a régió művészeti és tudományos fejlődésének központja volt. A 19. században Lombardia az olasz egységmozgalom fontos színtere volt, majd az ipari forradalom következtében gazdasági motorrá vált. A 20. században Milánó és környéke Olaszország leggazdagabb és legfejlettebb régiójává nőtte ki magát, amely ma is meghatározó szerepet játszik az ország kulturális és gazdasági életében. Neve Nevét a germán longobárdokról kapta, akik a 6. században érkeztek és foglalták el a területet, megalapozva ezzel a régió középkori történelmét. A longobárdok uralma alatt Lombardia fontos politikai és katonai központtá vált, amely később a középkori városállamok fejlődésének alapját képezte. A „Longobárd” név eredetileg a „hosszú szakállúakat” jelenti, a germán lang (hosszú) és bart (szakáll) szavakból áll össze. Földrajz Fekvése Szomszédai északon Ticino és Graubünden kantonok (Svájc), keleten Trentino-Alto Adige és Veneto, délen Emilia-Romagna, nyugaton pedig Piemont régió. Természetes határa igen hosszú: északon az Alpok, keleten a Garda-tó (melynek partjai Trentino-Alto Adige és Veneto régióhoz is tartoznak) és a Mincio folyó, délen a Pó folyó, nyugaton a Lago Maggiore (melyen Piemont régióval és Svájccal osztozik) és a Ticino folyó. Tájegységei Lombardia területe területe 23 861 km², nagyságát tekintve a 4. helyet foglalja el Olaszország 20 régiója között, Szicília, Piemont és Szardínia után. Morfológiailag meglehetősen egyszerű a táj. Területének több mint 40%-a hegyvidék. Északi része az alpesi zónához tartozik (Alpi Lepontine e Retiche). Legmagasabb pontja a Bernina masszívuma (4049 m), de több impozáns hegycsúcs magasodik 3000 m fölé, köztük a Disgrazia (3678 m) Svájc határán, az Adamello (3554 m) és az Ortles-Cevedale (3899 m) Trentino-Alto Adige határán. Az Alpok déli irányban az Előalpok központi zónájában folytatódik, míg még délebbre a dombok veszik át helyét, mint a Brianza, a Varesotto stb. A déli területek fennmaradó része (Lombardia több mint 47%-a) síkság, és a Pó-síkságnak (Pianura Padana) a központi részét képezi. Az Oltrepo Pavese nevű területen már az Emiliai-Appenninek húzódnak, a hegység legmagasabb pontja a régióban a Lesima hegye (1724 m). Alpok A lombardiai Alpokat völgyek rendszere tagolja, Valtellina völgyétől kezdődően (ez a leghosszabb és legfontosabb az olasz Alpok rendszerében) egészen a Camonica-völgyig, amelyeket majdnem mindenütt a Pó folyó bal oldali mellékfolyói törik át. A legfontosabb nemzetközi átkelőhely a Splügen-hágó (passo dello Spluga) 2118 m magasságban Svájc határán. Az ország területén belül érdemes megemlíteni a Stelvio (2759 m) és a Tonale (1883 m) völgyeit, melyek elválasztják Lombardia földjét Trentino-Alto Adigétől. E területek mindig igen fontosak voltak a régió gazdasága, illetve közlekedése tekintetében. Előalpok A lombardiai Előalpok (Prealpi) megszakítás nélkül tartanak a Lago Maggiorétól a Garda-tóig (lago di Garda). Csúcsai alacsonyabbak, mint az Alpokéi, általában több a növényzet, de nem hiányoznak a mészkőmasszívumok sem, mint a Grigne (2410 m), a Resegone (1875 m) és legkeletebbre a Pizzo della Presolana (2521 m). Az Előalpok déli irányban a Pó-síkság felé egyre alacsonyabbá válik. Pó-síkság A Pó-síkság a pleisztocén korban keletkezett. Lombardia területén, akárcsak Venetóban és Piemontban, két részre osztható, egy északi vidékre (l'alta pianura) és egy délire (bassa pianura), amely vizekben gazdag. Vízrajz Folyói és csatornái Lombardia valószínűleg Itália folyókban leggazdagabb régiója. Az Alpok és Előalpok számtalan, a Pó folyóhoz tartozó kisebb víz, folyó és patak forrásvidéke. A legfőbbek a Ticino (a 7. leghosszabb olasz folyó, 248 km hosszú, 7228 km² vízgyűjtő területtel) és a Mincio (196 km), az Adda (a 4. leghosszabb Olaszországban, 313 km), a Brembo és a Serio, az Oglio (az 5. leghosszabb az országban, 280 km), a Mella és a Chiese. A régió legnagyobb csatornái: a Naviglio Grande és a Naviglio della Martesana, melyek a Ticino folyót és az Addát Milánóval kötik össze, illetve a Canale Villoresi, amely a két folyó közt létesít összeköttetést. Tavai Lombardia vízrajzának jellegzetessége az előalpesi tóvidék, amely észak–déli irányban terül el. Legfontosabb tava nyugatról kelet felé a következők: A Lago Maggiore vagy Verbano (a második legnagyobb az országban, területe 212,5 km²), 80,1%-a Olaszországban, 19,9%-a Svájcban található. Az Alpok déli részétől egészen a Pó-síkság széléig terjed. Más felső-olaszországi tavakhoz hasonlóan a jégkorszaki gleccserek olvadása során alakult ki. Különösen az északi oldalról magas sziklafalak veszik körül. A Luganói-tó (lago di Lugano vagy Ceresio, területe 48,7 km² (18 km² Olaszországhoz, 30,7 km² Svájchoz tartozik), Nevét Lugano város nevéről kapta. Tengerszint feletti magassága 271 m, területe 48,7 km² (18 km² Olaszországhoz, 30,7 km² Svájchoz tartozik). Legmélyebb pontja 288 méter. A tó a Würm-glaciális jégkorszak után két gleccser összetalálkozásánál keletkezett, ezzel magyarázható több nyúlványos formája. A Comói-tó (lago di Como vagy Lario, Itália harmadik legnagyobb tava, területe 146 km², több mint 400 méteres mélységével Európa egyik legmélyebb tava, a tófenék több mint 200 méterrel a tengerszint alatt található. Y alakú. Északi ága Colicónál kezdődik, míg délnyugati és délkeleti ágai Comónál, illetve Leccónál végződnek. Az Iseói-tó (lago d'Iseo vagy Sebino, területe: 62 km²), A Garda-tó (lago di Garda vagy Benaco, az ország legnagyobb tava, területe 370 km²) Olaszország legnagyobb tava, az utolsó jégkorszakban képződött. Elhelyezkedésének, a mediterrán flórának és a kellemes klímának köszönhetően a Garda-tó az egyik legnépszerűbb úticél Észak-Olaszországban. Csak a Comói-tó és az Iseói-tó helyezkedik el teljes mértékben a lombardiai régióban. A legnagyobb tavakat a Pó folyó alpesi mellékfolyói táplálják: a Ticino a Lago Maggiorét, az Adda a Comói-tavat, a Sarca a Garda-tavat. A többi előalpesi tavacska Lombardia keleti részén kis méretű és glaciális eredetű, a fontosabbak köztük a Varesei-tó (lago di Varese), a Varesotto dombjai között. Történelem Az i. e. 3. században a mai régió a Római Birodalomhoz tartozott. A birodalom hanyatlása utáni időszakban a germán népek törtek be, a területet 568-ban északról, a Kárpát-medencéből az avarok elől menekülő, új hazát kereső longobárd törzsek foglalták el. Ők 774-ig uralkodtak e területek felett, amikor a Frank Birodalom megsemmisítette a longobárdok birodalmát. A Német-római Birodalom idején néhány város jelentős szerephez jutott, részben saját hercegségeket alakítottak ki, mint például a régió mai területét szinte teljesen lefedő Milánói Hercegség. Ezek aztán a 15-18. században Velence, Spanyolország, a Habsburg Birodalom és Franciaország uralma alá kerültek. 1815-ben a bécsi kongresszus döntése alapján Lombardia és Veneto közös királyság lett, az Osztrák Császárság részeként. 1859-ben az szárd–francia–osztrák háborúban elszenvedett osztrák vereség következtében a lombard régió előbb Franciaország, aztán a Szárd–Piemonti Királyság birtokává vált. Lombardiában már a Risorgimento megvalósítása óta jelen vannak törekvések az Olaszországtól való elszakadásra. Jóllehet a helyi nemzeti mozgalmak főleg a Habsburgok elleni harcokban együttműködtek az olasz mozgalmakkal, de a lombardok többsége nem értett egyet azzal, hogy teljesen betagolódjon Olaszországba, s inkább autonómiát szerettek volna maguknak az Olasz Királyságon belül is. A 19. század végén a lombard szeparatizmus rengeteg sztrájk és több kisebb felkelés formájában nyilvánult meg. A Mussolini-rezsim igyekezett elnyomni a mozgalmakat, de felszámolni nem tudta őket. A második világháború után számos autonomista és elszakadási szervezet alakult Lombardiában, maga Matteo Salvini is egy időben a lombard függetlenség támogatói közé tartozott. A 21. században a Pro Lombardia Indipendenza párt tett szert stabil szervezettségre. Egy 2017-es népszavazás eredményét követően a tartományt vezető politikusok tárgyalásokba kezdtek az olasz kormánnyal egy Lombardiának nyújtandó széleskörű autonómia lehetőségeiről. Népesség Lakossága 9 749 593 fő (2012), s ezzel Olaszország legnépesebb régiója. Legnagyobb városok Vallás Lombardia a világ legnagyobb eklézsiáját alkotja, a 20. században két lombardiai pápa is állt a katolikus egyház élén: XXIII. János és VI. Pál. A parókiák száma 3067. Ezek 10 püspökséghez tartoznak: Milánói érsekség (Arcidiocesi di Milano) (területe 4234 km², 1100 parókia) Vigevanói püspökség (Diocesi di Vigevano) (területe 1509 km², 87 parókia) Cremai püspökség (Diocesi di Crema) (területe 276 km², 62 parókia) Paviai püspökség (Diocesi di Pavia) (területe 782 km², 99 parókia) Cremonai püspökség (Diocesi di Cremona) (területe 1917 ², 223 parókia) Cómói püspökség (Diocesi di Como) (területe 4235 km², 341 parókia) Lódi püspökség (Diocesi di Lodi) (területe 890 km², 126 parókia) Bergamo püspökség (Diocesi di Bergamo) (területe 2442 km², 389 parókia) Bresciai püspökség (Diocesi di Brescia) (területe 4538 km², 473 parókia) Mantovai püspökség (Diocesi di Mantova) (területe 2080 km², 168 parókia) Voghera környéke a Tortonai püspökség (Diocesi di Tortona) területéhez tartozik, amely azonban Liguria régióban helyezkedik el. Közigazgatás Lombardia 2015 óta 11 megyéből (provincia) és egy metropoliszból (città metropolitana) áll. Gazdaság Mezőgazdaság Lombardia Olaszország egyik legfontosabb és legsűrűbben lakott gazdasági körzete. Mezőgazdasága jelentékeny, a Pó-síkságon intenzív gabonatermesztés, gyümölcstermesztés és tejtermelés folyik. Ipar Iparában vezető szerepet játszik a textil, különösen a selyem gyártása. Emellett fontos ágazatok még a vas- és acélgyártás, a gépgyártás, a vegyipar, és a ruhaipar. Jelentősek vízerőművei. Ipari és kereskedelmi központja Milánó. Kereskedelem Milánó egyike a világ legfontosabb pénzügyi és kereskedelmi központjainak: 2004-ben 241,2 milliárd euró volt a bruttó össztermelése ezzel a negyedik helyet foglalta el az európai nagyvárosok közötti rangsorolásban. A városban székel az Olasz Tőzsde (Borsa Italiana: S&P/MIB) valamint számos nagyvállalat: Alfa Romeo, Pirelli, Banca Popolare di Milano, Fastweb, Impregilo, Luxottica, Mediaset, Mediobanca, Arnoldo Mondadori Editore, Prysmian, Saipem, UniCredit stb. Az európai pénzpiacon fontos szerepet töltenek be a milánói bankok. Az úgynevezett lombard hitel (kézizáloghitel) elsőként Milánóban honosodott meg. A város számos divatháznak ad otthont, ezzel Milánó a világ egyik divatközpontjának számít: Armani, CoSTUME NATIONAL, Dolce & Gabbana, Etro, Fiorucci, Geox, La Rinascente, Luxottica, Missoni, Prada, Luciano Soprani, Versace, Ermenegildo Zegna. A divat közel 3%-át adja a város gazdaságának. A milánói divat fő utcája a Via Montenapoleone. Turizmus Gazdaságának egyik motorja az idegenforgalom, a régió több mint 7 millió vendéggel dicsekedhet minden esztendőben. A terület turisztikai vonzereje igen sokrétű: A művészet és kultúra központjai meghatározó erőt képviselnek az idegenforgalmi szektorban, élenjáró városai Brescia, Bergamo, Mantova, Milánó. Az előalpesi tavak vidéke izgalmas vonzerő a festői falvacskák és üdülőhelyek kedvelői számára, ilyenek a Garda-tónál Desenzano, Sirmione és Gardone Riviera, a Comói-tó mellett Bellagio és Menaggio, az Iseói-tónál Lovere stb. Látogatott téli hegyi településeken próbálhatják az aktív turizmus örömeit a sielők az Alpokban és az Előalpokban: Bormio (alta Valtellina), Livigno (valle Livigno), Aprica (Valtellina), Ponte di Legno (Camonica-völgy), Selvino (Val Seriana) stb. a legnépszerűbb téli üdülőhelyek. A termálturizmus legismertebb úticélja Darfo Boario Terme (Camonica-völgy). Oktatás Egyetemek a régióban: Politecnico di Milano Archiválva 2021. május 1-i dátummal a Wayback Machine-ben (Milánó) Università Bocconi (Milánó) Università Carlo Cattaneo LIUC (Castellanza) Università Cattolica del Sacro Cuore Archiválva 2015. április 3-i dátummal a Wayback Machine-ben (Milánó) Università degli Studi di Milano Università degli Studi Milano Bicocca (Milánó-Monza) Nyelvek és Kommunikációs Szabadegyetem IULM (Milánó) Università Vita-Salute San Raffaele (Milánó) Università degli Studi di Bergamo Università degli Studi di Brescia Università degli Studi di Mantova Università degli Studi di Pavia Università degli Studi dell'Insubria (Varese-Como) Híres emberek Carlo Porta – költő Cesare Beccaria – jogtudós, író Giuseppe Parini – költő Carlo Cattaneo – filozófus, író, politikai aktivista Carlo Emilio Gadda – író Pietro Verri – közgazdász, történész, filozófus, író Giovanni Berchet – költő Alessandro Manzoni – költő Giornalismo Gianni Brera – sportújságíró, novellista Claudio Abbado – karmester, zongoraművész Nanni Svampa – énekes, író és színész Giorgio Gaber – énekes, zeneszerző Cochi e Renato – zenész és vígjátéki előadópáros Enzo Jannacci – énekes-dalszerző, kabaréművész, zongorista, színész Adriano Celentano – énekes, színész Davide Van De Sfroos – énekes-dalszerző, gitáros és író Charlie Cinelli – énekes, basszusgitáros I Legnanesi – lombardul, legnanói dialektusban játszó színházi társulat Antonio Greppi – író, politikus Turizmus Jegyzetek Források Olasz Wikipédia (Közigazgatás, Települések, Vallás) További információk Lombardia Storica e il portale regionale per le risorse storiche e archivistiche (olaszul) Regione Lombardia (olaszul) Lombardia Cultura (olaszul) Assessorato Mobilita e trasporti Archiválva 2007. augusztus 25-i dátummal a Wayback Machine-ben (olaszul) Lombardia D'Autore (olaszul) Visual Lombardia (olaszul) Buona Lombardia (olaszul) Agenzia Regionale Per l'Ambiente (olaszul) Unioncamere Lombardia (olaszul) Lombardia: storia, territorio, economia, arte, cultura (olaszul) In Lombardia: informazioni sul territorio, turismo, mezzi di trasporto e ambiente (olaszul) Terra di Lomellina, il Portale della Lomellina (olaszul) Lombardia Network » Notizie e informazioni utili dalla Lombardia (olasz) Archiválva 2009. február 28-i dátummal a Wayback Machine-ben Italien - La bella Italia, Kunst, Kultur, Geschichte, Traditionen - Kultur in der Lombardei (németül)