NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Сант-Онофріо-аль-Джаніколо

Сант Онофріо аль Джаніколо — титулярна церква у складі монастирського комплексу Сант Онофріо в Римі. Церква присвячена святому Онуфрію та розташована на Salita Sant'Onofrio у підніжжі Янікула. Будівля належить до перших архітектурних будівель раннього ренесансу. Історія Перша церква була побудована послідовниками Св. Єроніма на честь єгипетського пустельника Онуфрія (IV століття) у 1439 р. Цікаві фрески у вівтарній апсиді: «Марія з немовлям», «Ясла», «Втеча в Єгипет», у нижній частині абсида розписана Бальдазаре Перуцці, у верхній — Пінтуріккьо. У першій капелі південної готичної нави знаходиться робота Антоніаццо Романо «Благовіщення», у другій фрески Джованні Батіста Річчі (1605 р.), зображення Мадонни з Лорето — Аннібале Каррачі. В останній від виходу капелі — мармуровий надгробок Торквато Тассо (1857 р.) роботи Джузеппе Фаббріса. У музеї Тассо в монастирі збережені рукописи поета, старовинні видання його книг, посмертна маска. Титулярна церква Карло Фурно — емеритований Кардинал-священик з титулом церкви Сант Онофріо аль Джаніколо (S. Onofrio) з 10 травня 2006. Примітки Посилання Сант Онофріо аль Джаніколо у Rome Art Lover (італ.) Сант Онофріо аль Джаніколо у Roma City (італ.)
Савона (провинция)

Савона (на италиански: Provincia di Savona) е провинция в Италия, в региона Лигурия. Площта ѝ е 1545 км², а населението – около 286 000 души (2007). Провинцията включва 69 общини, административен център е град Савона. Административно деление Провинцията се състои от 69 общини: Савона Аласио Албенга Албизола Супериоре Албисола Марина Алтаре Андора Арнаско Балестрино Бардинето Берджеджи Бойсано Боргето Санто Спирито Борджо Вереци Бормида Вадо Лигуре Вараце Вендоне Веци Портио Виланова д'Албенга Гарленда Дего Дзукарело Джузвала Джустениче Ерли Кайро Монтеноте Казанова Лероне Каличе Лигуре Калицано Каркаре Кастелбианко Кастелвекио ди Рока Барбена Косерия Куилиано Лайгуеля Лоано Мальоло Маларе Масимино Милезимо Миоля Муриалдо Назино Ноли Озиля Онцо Орко Фелино Ортоверо Паларе Пиана Криксия Пиетра Лигуре Плодио Понтинвреа Риалто Рокавиняле Сасело Споторно Стеланело Стела Тестико Тово Сан Джакомо Тойрано Урбе Финале Лигуре Челе Лигуре Ченджо Чериале Чизано сул Нева Външни препратки Официален сайт
Província de Savona

La província de Savona és una província que forma part de la regió de Ligúria dins Itàlia. La seva capital és Savona. Limita a l'oest amb la província d'Imperia, al nord amb el Piemont (província de Cuneo, província d'Asti, i província d'Alessandria), a l'est amb la ciutat metropolitana de Gènova i al sud amb el Mar Lígur. Té una àrea de 864,88 km², i una població total de 286.572 hab. (2016). Hi ha 69 municipis a la província. Referències
Provincie Savona

Savona (Provincia di Savona) je provincie v oblasti Ligurie. Sousedí na západě s provinciemi Imperia a Cuneo, na severu s provinciemi Alessandria a Asti a na východě s provincií Genova. Na jihu její břehy omývá Ligurské moře. Okolní provincie Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Provincie Savona na Wikimedia Commons (italsky) - oficiální web provincie Savona
Provinz Savona

Die Provinz Savona (ital. Provincia di Savona) ist eine Provinz in der italienischen Region Ligurien. Ihre wichtigsten Städte sind die Provinzhauptstadt Savona sowie Alassio, Albenga, Albisola Superiore, Cairo Montenotte, Finale Ligure, Loano und Varazze. Größte Gemeinden (Stand: 31. Dezember 2015) Sehenswürdigkeiten Grotta di Toirano – Tropfsteinhöhle in Toirano Weblinks Einzelnachweise
Province of Savona

The province of Savona (Italian: provincia di Savona; Ligurian: provinsa de Sann-a) is a province in the Liguria region of Italy. Its capital is the city of Savona. The province has a population of 266,910 in an area of 1,546.29 square kilometres (597.03 sq mi) across its 69 municipalities. History Savona was first settled by the Ligurian tribe of the Sabazi, who supported the Carthaginians in the Punic Wars. This support of the Carthaginian Empire led to Savona being conquered by the Roman Empire. During the Middle Ages, Savona allied with Frederick II, Holy Roman Emperor and fought against Genoa. In 1440 it also fought against Genoa during its war against the Visconti of Milan; in response, Genoa sacked the city and destroyed the port and shipping. It allied itself with the French in the 16th century, but this campaign also failed and resulted in Genoa invading the area again, this time destroying three loaded ships and the port. It was occupied by Napoleon's French forces at the start of the 19th century, but the area was later conquered from Napoleon by the Kingdom of Sardinia. Following this, ironworks were founded in Savona and the port revived. Geography The province of Savona is one of four provinces in the region of Liguria, which forms a coastal strip in the northwest of Italy. Savona has a long coastline on the Gulf of Genoa; the province of Imperia lies to the west and the Metropolitan City of Genoa lies to the east. The region of Piedmont lies inland, with the province of Cuneo to the northwest and the provinces of Asti and Alessandria to the north. The provincial capital is the city of Savona. Inland is the mountain chain formed by the Ligurian Alps and the Apennine Mountains. Demographics As of 2026, the population is 266,910, of which 48.6% are male, and 51.4% are female. Minors make up 12.2% of the population, and seniors make up 30.4%. Immigration As of 2025, of the known countries of birth of 263,107 residents, the most numerous are: Italy (231,934 – 88.2%), Albania (7,595 – 2.9%), Morocco (3,805 – 1.4%), Romania (3,086 – 1.2%), Egypt (1,545 – 0.6%). Government List of presidents Municipalities The province has 69 municipalities. Transport Motorways Autostrada A6: Turin-Savona Autostrada A10: Genoa-Ventimiglia Railway lines Genoa–Ventimiglia railway Marseille–Ventimiglia railway Turin–Fossano–Savona railway Tenda line Ports Port of Savona Airports Riviera Airport See also Lake Osiglia References External links Official website (in Italian)
Provincia de Savona

Savona (en italiano: provincia di Savona) es una provincia de la región de Liguria, en Italia. Su capital y ciudad más poblada es Savona. Tiene un área de 1545 km², y una población total de 270.825 hab. (2001). Hay 69 comuni (municipios) en la provincia.​ Subdivisiones Comprende los siguientes 69 municipios:​ Referencias Enlaces externos Provincia di Savona
Savona megye

Savona megye (olasz nyelven provincia di Savona, ligur nyelven provìnça de Sann-a) Liguria régió egyik megyéje. Lakosainak száma 300 906. Északon Piemonttal (Cuneo megye, Asti megye és Alessandria megye), keleten Genova megyével, nyugaton Imperia megyével, délen a Ligur-tengerrel határos. Székhelye Savona. Történelem 1859-1860-as jogszabály Liguriát két megyére osztotta: Genova megyére és Porto Maurizio megyére. Porto Maurizo községe később, 1923-ban egyesült Onegliával, és uniójukból létrejött Imperia városa. A megyét 1927-ben alakították ki III. Viktor Emánuel egy dekrétumával, amivel 87 községet vontak ki Genova megye illetékességéből. Később a községek száma – azok egyesülésének eredményeként – a jelenlegi 70-re csökkent. A megye területe 1545 km2. Gazdasága A megye gazdasága elsősorban az idegenforgalmon alapul. Mezőgazdasága legfőképpen három termékre koncentrál: a borszőlőkre, a zöldség és az olívatermesztésre. A hegyekben pásztorkodás folyik. Az ipar Savonában jelentős. Községek Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Provincia di Savona című olasz Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Savona (provincie)

De provincie Savona is gelegen in de Noord-Italiaanse regio Ligurië. Ze grenst in het oosten aan de provincie Imperia, in het noorden aan de Piëmontese provincies Cuneo, Asti en Alessandria en ten slotte in het oosten aan de provincie Genua. Het territorium van de provincie bestaat uit de dichtbevolkte kust, die hier de namen Bloemenriviera en Riviera di Ponente draagt, en een dunbevolkte heuvelachtige binnenland. De hoofdstad Savona is een belangrijke havenplaats met een geschiedenis die teruggaat tot 600 voor Christus. Uit deze vroege periode is nauwelijks iets bewaard gebleven, het merendeel van de hedendaagse monumenten is middeleeuws, zoals het kasteel en de kathedraal. Het meest markante monument van de stad is de toren Torre di Leon Pancaldo die aan de haven staat. Zeven kilometer landinwaarts ligt het heiligdom Nostra Signora di Misericordia. De weg ernaartoe telt negen kapellen die op een afstand van 400 meter van elkaar staan. Albenga het is de meest bezienswaardige plaats van de provincie Savona. De stad ligt aan de monding van de rivier de Centa. Het middeleeuwse centrum van Albenga is zeer goed bewaard gebleven en telt een aantal hoge bakstenen torens. De huidige kathedraal uit de 13de eeuw is gebouwd op de fundamenten van een 5de-eeuwse kerk. Ten zuiden van Albenga ligt het kleine eilandje Gallinara dat veel door vogels bezocht wordt, het eiland is tot beschermd natuurgebied verklaard. Ten noordoosten van Albenga liggen de badplaatsen Loano en Finale Ligure. Finale Ligure bestaat feitelijk pas sinds 1927 toen de plaatsen Finale Marina, Finalborgo en Finale Pia werden samengevoegd. Varigotti, gelegen tussen Finale en Noli heeft karakteristieke vierkante woningen met platte daken recht aan het strand. Noli behoort tot de beter bewaarde middeleeuwse plaatsen van Ligurië, haar naam is afgeleid van het byzantijnse Neapolis. Van het binnenland is Cairo Montenotte de grootste plaats met zo'n 13.000 inwoners. Belangrijke plaatsen Savona (63.102 inw.) Albenga (22.386 inw.) Varazze (14.933 inw.) Afkomstig uit Savona Giuliano della Rovere (1443-1513), bekend geworden als Paus Julius II. Externe link Provincie Savona
Savona (província)

A província de Savona é uma província italiana da região de Ligúria com cerca de 270 825 habitantes, densidade de 175 hab/km². Está dividida em 69 comunas, sendo a capital Savona. Faz fronteira a norte e a oeste com o Piemonte (província de Cuneo, província de Asti e província de Alexandria), a este com a província de Génova, a sul com o mar da Ligúria e a oeste com a província de Impéria. Referências Ver também Lista de comunas na província de Savona Ligações externas Site oficial
Савона (провинция)

Саво́на (итал. Provincia di Savona) — провинция в Италии, в регионе Лигурия. Города Альбенга Альбисола-Супериоре Альбисола-Марина Альтаре Андора История Савона была первоначально заселена лигурийским племенем сабаци (итал. Sabazi), воевавшим на стороне карфгенян в Пунических войнах. В результате Савона была покорена Римской империей. В Средние века Савона воевала против Генуи на стороне императора Священной Римской империи Фридриха II. В 1440 воевала против Генуи на стороне Миланских Висконти, в результате чего подверглась разорению. В XVI веке вступила в союз с французами, но вновь потерпела поражение и пострадала от вторжения генуэзцев. В XIX веке Савона была оккупирована Наполеоновской Францией, но вскоре была покорена Сардинским королевством. Новые правители восстановили порт и основали в провинции железное производство. Примечания
Pokrajina Savona

Pokrajina Savona (italijansko Provincia di Savona, izg. Provinča di Savona) je ena od štirih pokrajin, ki sestavljajo italijansko deželo Ligurija. Zavzema tudi otok Bergeggi. Meji na zahodu s pokrajino Imperia, na severu z deželo Piemont, na vzhodu z metropolitanskim mestom Genova in na jugu z Ligurskim morjem. Večje občine Glavno mesto je Savona, ostale večje občine so (podatki 31.08.2007): Naravne zanimivosti V pokrajini je 64% površine pokrite z gozdovi, kar postavlja Savono na prvo mesto v Italiji, saj je povprečni državni odstotek le 29%. Gozdovi so vsi listnati; skoraj tretjina je kostanja, ostalo je hrast, bukev, javor, jesen in češnja. Seznam zaščitenih področij v pokrajini: Krajinski park Beigua (Parco naturale regionale del Beigua) Krajinski park Bric Tana (Parco naturale regionale di Bric Tana) Krajinski park Piana Crixia (Parco naturale regionale di Piana Crixia) Naravni rezervat Gallinara (Riserva naturale regionale dell'Isola di Gallinara) Naravni rezervat Rio Torsero (Riserva naturale regionale di Rio Torsero) Naravni rezervat Bergeggi (Riserva naturale regionale di Bergeggi) Zgodovinske zanimivosti V kraških jamah Toirano blizu Savone je bilo odkritih več sledi in okostij, ki se dajo baje pripisati dobi neandertalcev. Najdišče je precej bogato in dovoljuje nadaljnje preučevanje teh človečnjakov in njihovega razmerja z istodobnima pokončnim človekom in razumnim čovekom. Viri Istituto Nazionale di Statistica Parchi e aree protette in Italia, Touring Club Italiano, 2003 Lessico Universale Italiano Treccani 1968-1986
Савона (округ)

Округ Савона (итал. Provincia di Savona) је округ у оквиру покрајине Лигурија у северозападној Италији. Седиште округа и највеће градско насеље је истоимени град Савона. Површина округа је 1.545 км², а број становника 285.066 (2008. године). Природне одлике Округ Савона се налази у северозападном делу државе, са изласком на Тиренско море (Ђеновски залив). Цела површина округа је са веома покренутим тереном. Јужни део округа је приморски (ривијера), густо насељен и привредно активнији. Северни део је планински (област Лигуријских Алпа), мање активан и слабо насељен. Већих водотока нема. Област округа представља једну од најпознатијих и најлуксузнијих ривијера на свету, тзв. "Ривијера цвећа" (итал. Riviera dei Fiori) са низом сликовитих градића. Становништво По последњим проценама из 2008. године у округу Савона живи преко 280.000 становника. Густина насељености је велика, близу 200 ст/км². Посебно је густо насељено уско приморско подручје. Поред претежног италијанског становништва у округу живе и велики број досељеника из свих делова света. Општине и насеља У округу Савона постоји 69 општина (итал. Comuni). Најважније градско насеље и седиште округа је град Савона (62.000 ст.), а други по значају и величини је град Албенга (24.000 ст.) у јужном делу округа. Спољашње везе www.provincia.savona.it Званична страница округа Савона
Savona (provins)

Savona är en provins i regionen Ligurien i Italien. Savona är huvudort i provinsen. Provinsen etablerades 1927 genom en utbrytning från provinsen Genova. Administrativ indelning Provinsen Savona är indelad i 69 comuni (kommuner). Alla kommuner finns i lista över kommuner i provinsen Savona. Geografi Provinsen Savona gränsar: i väst och norr mot provinserna Cuneo, Asti och Alessandria i väst mot provinsen Imperia i öst mot provinsen Genova i syd mot Liguriska havet Källor
Савона (провінція)

Савона (італ. Provincia di Savona) — провінція в Італії, у регіоні Лігурія. Площа провінції — 1 545 км², населення — 287 384 осіб. Столицею провінції є місто Савона. Географія Межує на заході з провінцією Імперія, на півночі з регіоном П'ємонт (провінцією Кунео, провінцією Асті, провінцією Алессандрія), на сході з провінцією Генуя і на півдні з Лігурійським морем. Історія Економіка Демографія Примітки
Procuraties

Les Procuraties sont trois bâtiments qui font le tour de la place Saint-Marc, à Venise. Histoire À l'origine, il s'agit des demeures et des lieux de travail des procurateurs, hauts fonctionnaires de la république de Venise. Sur les côtés sud et nord de la place se trouvent deux bâtiments de pierre blanche qui se font face, de 150 mètres de long, surplombant une cinquantaine d'arcades. Les premières Procuraties, dont la construction a débuté en 1514, se situe au nord de la place ; elles furent achevées en 1590. Elles sont appelées Procuratie Vecchie' (Procuraties anciennes) à partir de la construction des Procuratie nuove (Procuraties neuves ou nouvelles), bordant le sud de la place Saint-Marc, commencées en 1582. Napoléon Bonaparte qui a conquis la ville en 1797, fait raser en 1807 l'église San Geminiano qui fermait la place et relie les deux bâtiments par une nouvelle aile, créant un palais royal où se trouve de nos jours le musée Correr. Il fait également raser les silos à grain séparant les Procuraties du Grand Canal et y installe un jardin à la française. La décoration de style Empire des Procuraties Nove est coordonnée à partir de 1807 par Giuseppe Borsato, sous la supervision d'Eugène de Beauharnais. Le dernier doge Ludovico Manin étant déposé, les bâtiments accueillent de nouvelles personnalités, comme la famille des Habsbourg, dont Sissi, Venise devenant une possession autrichienne entre 1815 et 1866. À la fin des années 2010, les bâtiments sont rénovés par Generali, qui possède la quasi-totalité des bureaux installés autour de la place Saint-Marc, où l'entreprise a ses propres locaux et en loue aux services de police et de la justice. Le pavillon de thé situé dans le jardin doit rouvrir et le bunker datant de la Seconde Guerre mondiale a été détruit. Une orangerie en bois et un pont-levis restauré permettent de joindre la place Saint-Marc à partir des cours intérieures du palais. Generali compte également installer aux Procuraties The Human Safety Net, un projet humanitaire permettant aux réfugiés de créer des start-up, d'aider les enfants défavorisés et de lutter contre la mortalité infantile causée par l'asphyxie périnatale. Notes et références Article connexe Procurateur de Saint-Marc Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Venise
Prokuracja

Prokuracja Stara i Prokuracja Nowa – dwa budynki usytuowane wzdłuż placu św. Marka w Wenecji. Budynek Prokuracji Starej (Procuratie Vecchie), usytuowany po północnej stronie placu, istniał już za panowania doży Sebastiana Zianiego w XII wieku. Do niego, z pałacu Dożów zostały przeniesione apartamenty Prokuratorów (Procuratori della Repubblica) pełniących najważniejszą rolę we władzach miasta (najważniejsi, po doży, urzędnicy Republiki Weneckiej). Przebudowa w stylu renesansowym została rozpoczęta ok. 1500 r. według planów sporządzonych przez Maura Codussiego. Po pożarze w 1512 rekonstrukcję powierzono Bartolomeo Bonowi, prace zakończył Jacopo Sansovino ok. 1532 r. Pozostawiono 50 arkad na parterze i dodano drugie piętro. W poziomie parteru, pod arkadami, znajdują się trzy przejścia łączące plac z ulicą na tyłach budynku. Obecnie, parter zajmują liczne sklepiki i kawiarnie. Najsławniejsza z nich to Caffe Quadri (otwarta w 1775) i Caffe Lavena (otwarta w połowie XVIII wieku), ulubione miejsce Richarda Wagnera. Budynek Prokuracji Nowej (Procuratie Nuove), usytuowany po południowej stronie placu, został zaprojektowany przez Vincenzo Scamozziego w ostatnich latach dwudziestych XVI wieku. Jego klasycystyczna architektura jest wzorowana na budynku Prokuracji Starej. Prace trwały od 1582 do 1640, zakończone zostały przez Baldassare Longhena. Budynek łączy się z Biblioteką Sansovino usytuowaną wzdłuż Piazzetta di San Marco. Pierwotnie były to pomieszczenia przeznaczone dla rozrastających się urzędów prokuratorskich. W czasach napoleońskich został zamieniony w pałac królewski z siedzibą gubernatora napoleońskiego a później austriackiego. Po zjednoczeniu Włoch mieściła się w nim rezydencja królów, obecnie są w nim apartamenty prezydenckie. Na parterze, pod arkadami mieści się Caffe Florian, istniejąca od 29 grudnia 1720 r., najstarsza kawiarnia Wenecji. Budynki Prokuracji połączyło skrzydło Ala Napoleonica zbudowane w stylu klasycystycznym na polecenie Napoleona przez Giuseppe Maria Soli w miejscu kościoła San Gieminiano i skrzydeł budynków Prokuracji. W tym skrzydle mieściła się sala balowa. Budynek Ala Napoleonica i Prokuracji Nowej są ze sobą połączone. Obecnie znajdują się w nich pomieszczenia muzealne z wejściem z budynku Ala Napoleonica.
Prokuracije

Prokuracije (iralijansko Procuratie) so tri povezane stavbe vzdolž oboda trga svetega Marka v Benetkah v Italiji. Dve zgradbi, Procuratie Vecchie (Stare prokuracije) in Procuratie Nuove (Nove prokuracije), so zgradili prokuristi svetega Marka, drugi najvišji dostojanstveniki v vladi Beneške republike, ki so bili zadolženi za upravljanje zakladnice bazilike svetega Marka ter finančne zadeve državnih oddelkov in skrbniških skladov, ustanovljenih v imenu verskih in dobrodelnih ustanov. Procuratie Vecchie na severni strani trga je bila zgrajena med vojno Kambrejske lige v začetku 16. stoletja, da bi nadomestila prejšnjo strukturo, poškodovano v požaru. Čeprav je vojna naložila finančne omejitve in omejene inovacije, je bila kljub temu prva večja javna stavba v Benetkah, ki je bila postavljena v povsem klasičnem slogu. V njej so bila vedno stanovanja, ki so jih prokuristi najemali kot vir prihodkov za financiranje gradbenih projektov in popravil. Prihodki od najemnin so bili zaradi prestiža lokacije precejšnji. Toda stanovanja so bila sčasoma prodana, da bi zbrali takojšen denar za vlado, in več jih je bilo pozneje preurejenih v klubske hiše. Procuratie Nuove na južni strani so bila uradna bivališča prokuratorjev. Zgrajena med poznim 16. in sredino 17. stoletja, da bi nadomestila vrsto dotrajanih srednjeveških struktur, je predstavljala vrhunec obsežnega programa urbane prenove, ki je trajala več kot sto let, in je globoko preoblikovala beneško mestno središče ter mu dala videz odličnega klasičnega foruma. Tako uradne rezidence v Procuratie Nuove kot najemna stanovanja v Procuratie Vecchie so bile zgrajene nad arkadami s prostorom v pritličju, ki je bil oddan za trgovine, delavnice in pozneje kavarne, vključno z zgodovinsko Caffè Florian, Caffè Quadri in Caffè. Lavena. Procuratie Nuovissime (najnovejše Procuracies, znane tudi kot Napoleonovo krilo) je bila zgrajena v drugem obdobju francoske okupacije (1805–1815), ko se je po padcu Beneške republike Procuratie Nuove spremenila v rezidenco vicekralja Kraljevine Italije. Danes je v velikem delu Procuratie Nuove in Napoleonovega krila muzej Correr. Literatura Chambers, David, 'Merit and Money: The Procurators of St Mark and Their Commissioni, 1443-1605', Journal of the Warburg and Courtauld Institutes, vol. 60 (1997), 23-88 ISSN 0075-4390 Manfredi, Fulgentio, Degnita procuratoria di San Marco di Venetia (Venetia: Domenico Nicolini, 1602) Mueller, Reinhold, 'The Procurators of San Marco in the Thirteenth and Fourteenth Centuries: A Study of the Office as a Financial and Trust Institution', Studi veneziani, XXIII (1971), 105–120 ISSN 0392-0437 Tafuri, Manfredo, Renovatio urbis: Venezia nell'età di Andrea Gritti (1523-1538) (Roma: Officina, 1984) Zunanje povezave Predstavnosti o temi Procuratie Vecchie v Wikimedijini zbirki Predstavnosti o temi Procuratie Nuove v Wikimedijini zbirki Predstavnosti o temi Procuratie Nuovissime v Wikimedijini zbirki
Estadi Giuseppe Grezar

L'Stadio Giuseppe Grezar va ser un estadi multiusos de Trieste, Itàlia. Va ser inaugurat el 1932 amb el nom d'Stadio Littorio, i inicialment era la seu dels partits del Triestina Calcio. La capacitat de l'estadi era de 8.000 espectadors. A la Copa del Món de 1934 s'hi va jugar el partit entre Txecoslovàquia i Romania. El 1943 va ser rebatejat com Stadio di Valmaura. Li van canviar el nom una altra vegada el 1967, en honor de Giuseppe Grezar, un futbolista local que era de la plantilla del Grande Torino que va morir en el desastre aeri de Superga, el 1949. El 1992 va ser reemplaçat per l'Stadio Nereo Rocco, una instal·lació propera. Tot i això l'Stadio Giuseppe Grezar roman obert com un estadi atlètic menor. Referències
Stadio Giuseppe Grezar

Stadio Giuseppe Grezar is a multi-use stadium in Trieste, Italy. It was inaugurated in 1932 as the Stadio Littorio and was initially used as the stadium of U.S. Triestina Calcio matches. The capacity of the stadium was 8,000. It hosted the match between Czechoslovakia and Romania during the 1934 FIFA World Cup. In 1943 it was renamed Stadio di Valmaura. It was renamed again in 1967, in honour of Giuseppe Grezar, a native son who was a member of the Grande Torino squad that perished in the Superga air disaster of 1949. It was replaced by the nearby Stadio Nereo Rocco in 1992, but the Stadio Giuseppe Grezar remains open as a minor athletics venue. References Stadium history