Фурланија-Јулијска Крајина

Аутономна регија Фурланија-Јулијска крајина (итал. Friuli-Venezia Giulia, фурл. Friûl-Vignesie Julie, словен. Furlanija-Julijska krajina, нем. Friaul-Julisch Venetien) је једна од 20 регија Италије и једна од 5 аутономних области са специјалним статусом. Главни град покрајине је град Трст, а други по величини и значају Удине. Покрајина Фурланија-Јулијска крајина спада у оне саобраћајно важне области Европе, где се Апенинско полуострво везује за источну и средњу Европу. Ту су и веома јасно изражени и утицаји са Севера и Истока, који овом делу Италије дају низ посебности. Положај Фурланија-Јулијска крајина је крајње североисточна покрајина Италије, гранична ка Словенији на истоку и ка Аустрији на северу. Са западу се налази италијанска покрајина Венето, а јужно се Јадранско море. Као што постоји у називу покрајина се састоји из две историјске области: Фурланија или Фријули, западна област у склопу Падске низије и насељена углавном италијанским становништвом; Јулијска крајина, источна област наслоњена на Динарске планине и насељена мешаним становништвом (Италијани, Словенци, Немци); Природне одлике Површина покрајине је 7.856 km² и по овоме је Фурланија-Јулијска крајина једна од најмањих италијанских покрајина. Рељеф У оквиру Фурланије-Јулијске крајине разликује се неколико природних целина у правцу југ - север. Јужни део је равничарско подручје уз северну обалу Јадранског мора. То је крајње источни део Падске низије. Овај део заузима 38% површине покрајине и ту се гаје жита и поврће. Средња целина је брежуљкасто-брдска са виноградима и воћњацима. Овај део заузима 19% површине покрајине. Северни део је планински у оквиру система Алпа са низ густо насељених долина. Сасвим мали део на истоку је у систему Динарида са израженим крашким облицима рељефа. Овај део заузима 43% површине покрајине. То је сточарско подручје, једино су у долинама су развијене остале културе. Клима Клима у покрајини Фурланија-Јулијска крајина је измењено средоземна клима са значајних утицајем са континенталног Севера. Стога су зиме оштрије, а лета блажа него у другим деловима Италије. Овај судар клима очитава се и у веома јаким ветровима. Воде Јужна граница покрајине је северна обала Јадранског мора, која је овде доста мочварна и тешко приступачна. Главне реке су меридијанског правца и теку са Алпа ка Јадранском мору. Најважнија и средишње постављена река је Таљаменто, а на истоку се налази доњи део тока Соче. Реке имају значајан пад и нове велике наплавине у доњи део свог слива. Управна подела Фурланија-Јулијска крајина је подијељена у 4 округа, одн. провинције са истоименим градовима као управним средиштима: Горица Порденоне Трст Удине Становништво Данас Фурланија-Јулијска крајина има око 1,2 милиона становника. Последњих стотинак година број становника се готово није променио чему је вероватно главни узрок био периферан положај покрајине у оквиру државе. Густина Насељености је око 160 ст./км², што је мање од државног просека (200 ст./км²). Равничарски део покрајине је знатно гушће насељен него северно, алпско подручје. Посебно је област Трста густо насељена. Етничка слика покрајине је значајно другачија него у случају других италијанских покрајина. Тако у покрајини доминира италијанско становништво, али са фријулским језиком као матерњим. У деловима до Словеније живи словеначка национална мањина, а у делу до Аустрије немачка. Утицај пограничног карактера покрајине огледа се и у великом уделу становништва са привременим боравком (6,7%). Галерија Види још Трст Удине Словенци у Италији Спољашње везе Званични веб-сајт Мапа Фурланија-Јулијске крајине Туризам Фурланија-Јулијске крајине Аеродром Фурланија-Јулијске крајине La Patrie dal Friûl Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (1. фебруар 2006) Friulian Meteorological Observatory