Genova

Genova (IPA: [ˈdʒɛːnova] , helyben [ˈd͡ʒenova], régi magyar nevén Génua, ligur nyelven Zena) jelentős kikötőváros Észak-Olaszországban, Liguria régió és Genova megye székhelye. Az ország egyik legnagyobb városa. Több mint hét évszázadon át, a 11. századtól 1797-ig az egyik legerősebb tengeri köztársaság fővárosa volt. Történelmi központja, az óváros, Európa egyik legkiterjedtebb és legsűrűbben lakott központja. Egy része 2006-ban az UNESCO világörökségi listájára is felkerült. Fekvése Genova a Ligur-tenger partján, a tenger és a Ligur-Appeninek között, a Nyugati- és Keleti-Riviéra találkozásánál fekszik. Története Genova területét (amint azt egy Kr. e. 5. századból származó temető bizonyítja) a görögök is lakták, de a kikötő feltehetőleg már korábban is működött. Kr. e. 209-ben a karthágóiak lerombolták. A rómaiak újjáépítették, de jelentősége csökkent. A Római Birodalom bukása után előbb a keleti gótok, majd a longobárdok uralma alá került, de ebben az időszakban csak egy jelentéktelen halászati központ volt. Lassú fejlődése csak rövid időre szakadt meg, amikor 934-ben arab kalózok kirabolták és felégették. 1100-ra Genova önálló városállam lett, névileg a Német-római Császárság fennhatósága és a genovai püspök irányítása alatt, de gyakorlatilag az évente választott konzulok vezették. A kereskedelem, a hajóépítés és a bankok lehetővé tették, hogy a Földközi-tenger térségének egyik legnagyobb flottáját tartsa fenn. A Genovai Köztársaság a mai Liguria és Piemont mellett Szardíniára és Korzikára is kiterjedt. A városállam fénykorát a 13. században érte el, amikor Pisát és az örök rivális Velencét is legyőzte. Ez azonban nem tartott sokáig: a fekete halált egy Fekete-tenger környéki genovai kereskedőtelepről hurcolták be Európába, és a városban is nagy pusztítást okozott. Genova vereséget szenvedett Velencével szemben; Franciaország, majd a Milánói Hercegség uralma alá került, elvesztette Szardíniát és Korzikát. A 16. században Genova újra felvirágzott. Ebben az időszakban számos művész élt és alkotott itt, többek között Rubens, Caravaggio és van Dyck. 1797-ben Napoléon Bonaparte tábornok nyomására francia protektorátussá lett, és 1805-ben Franciaországhoz csatolták. 1814-ben a genovaiak felszabadították magukat, de a bécsi kongresszus döntése értelmében a várost a Szárd–Piemonti Királysághoz csatolták. Innen indult 1860-ban Garibaldi önkénteseivel Itália egyesítésére. A második világháborúban a britek bombázták a várost. 2018. augusztus 14-én a város két kerületét összekötő Morandi híd egy szakasza leszakadt, a balesetben többen életüket vesztették. Közigazgatás Genova közigazgatásilag 9 kisebb egységből, kerületi önkormányzatból (municipio) áll, amelyek még további negyedekre (quartieri) oszthatók: Demográfia Közlekedése Olaszország legnagyobb és a Földközi-tenger második legnagyobb kikötője (Marseille után). Liguria székhelye, fontos közlekedési csomópont. Milánóból az A7-es, Torinóból az A26-os, Pisából az A12-es, Nizzából pedig az A10-es autópályán közelíthető meg. Áthaladnak rajta a Milánóból és Torinóból Rómába, valamint a Milánóból Sanremo és Nizza felé közlekedő távolsági vonatok. Főpályaudvara a Piazza Principe. Több vasútvonal is összefut itt. Készül a Tortona–Genova nagysebességű vasútvonal. Nemzetközi repülőtere is van, a Cristoforo Colombo repülőtér. A városban metró, autóbusz és trolibusz is üzemel. A nagy városi szintkülönbségek miatt három siklóvasút is épült. Korábban, 1966-ig villamos is közlekedett. 2023-ban bemutatták az új tenger alatti közúti alagút terveit, amely az elmúlt években elindított nagy infrastrukturális projektek egyike. Célja a városközpont városi forgalmának megkönnyítése, a keleti és nyugati oldal összeköttetéseinek javítása. 2024-ben megkezdődnek a tenger alatt 3,5 km hosszú, két járatból álló közúti alagút építési munkái. Látnivalói Genova fő nevezetességei A Régi kikötő (Porto Vecchio): a hegyek között, a Genovai-öbölben terül el. Először csak tíz mólója volt, de ez kevésnek bizonyult, így szükségessé vált egy új kikötő felépítése is. Itt emelkedik a La Lanterna, azaz a világ legrégebbi működő világítótornya. A Piazza de Ferrari: a modern és az ősi Genova találkozási pontja e forgalmas és nyüzsgő tér. Északi végében a Carlo Felice Színház, azaz az Opera magasodik. A nyugati szegletében a Dózsepalota (Palazzo Ducale) áll. Ugyancsak itt található az a ház, ahol állítólag Kolumbusz Kristóf (Casa Cristoforo Colombo) született. Itt áll a Tőzsdepalota is. A térről kiágazó utcák a felújított és rendezett utcákba és terekbe torkollanak. A lejtőt nyugatnak követve a sikátok, utcák a kikötőbe futnak le. A belvárosa nyüzsgő élettel teli. A térről indul az elegáns bevásárló utca: a Via XX September, ahol 19. század végétől épült paloták díszes árkádsora és kőhidakkal összekötött utcák, emeletek alatt lehet sétálni, vásárolni, nézelődni. A Le Strade Nuove: 16. századi paloták; 2006 óta a világörökség része. A San Lorenzo-katedrális (Cattedrale di San Lorenzo): a Via San Lorenzon áll a Genovai főegyházmegye főszékesegyháza. A 12. században kezdték meg építését, maga a katedrális a francia templomok hatását tükrözi. Banco di San Giorgio 1407-ben alapított genovai bank impozáns épülete a kikötőben áll, ezzel az öreg kontinens legrégebbi ilyen épülete. A Castello d'Albertis A Castello Mackenzie További látnivalók Várak: Castello Turcke: 20. század Paloták: Palazzo Andrea Doria, 15. század, Palazzi di San Matteo Palazzo della Borsa, 20. század Palazzo Belimbau, 16-17. század Palazzo Cattaneo Adorno Durazzo Pallavicino, 17. század Palazzo Doria Spinola, 16. század, a via Garibaldin, balról a második épület, ma Városháza Palazzo Imperiale e De Mari, 16. század Palazzo Pallavicino, 16. század Palazzo Spinola dei Marmi, 15. század, a via Garibaldin Templomok: N.S. di Loreto - Oregina, 18. század Sant'Erasmo, 15. század San Francesco da Pola, 14. század San Gerolamo, 15. század San Giuliano, 18. század Santa Maria Assunta, 17. század Santa Maria della Costa, 14. század San Nicolo del Boschetto, 14. század San Siro di Struppa, 11. század Szentélyek, kápolnák: Santuario dell'Acquasanta: 18. század Santuario della Madonetta: 18. század Santuario delle Grazie: 18. század Santuario di Coronata: 16. század Santuario Madonna del Gazzo: 19. század Santuario Madonna della Guardia: 19. század Santuario Madonna del Monte: 15-18. század Kultúra Múzeumok Archeológiai Múzeum (Museo Archeologico) Garibaldi-múzeum (Museo Garibaldino) Luxori Múzeum (Museo Luxoro) Tengerészeti Múzeum (Museo Navale) Museo Raccolte Frugone Contadinik Történeti Múzeuma (Museo Storia Contadina) Akvárium (Acquario di Genova) A kikötőben 1992-ben megnyitott létesítmény egyike Európa legnagyobb tengeri és édesvízi élőhelyeit bemutató akváriumainak. Egyéb Neptun - vitorláshajó-replika Híres genovaiak Kolumbusz Kristóf, eredeti nevén Cristoforo Colombo (spanyolul Cristóbal Colón, latinul Christophorus Columbus) 1451. augusztus 25. - október 31. között, Genova San Stefano elővárosa - Valladolid, 1506. május 20., felfedező, hajóskapitány. Niccolò Paganini, hegedűművész és zeneszerző Giuseppe Mazzini, olasz hazafi, filozófus és politikus Palmiro Togliatti, kommunista politikus Leon Battista Alberti, (más névváltozatok: Leonbattista Alberti, Leone Battista Alberti; Genova?, 1404. február 14. – Róma, 1472. április 25.) olasz humanista, építész, író, költő, filozófus, kriptográfus, nyelvész, reneszánsz polihisztor. Vittorio Gassman (Genova, 1922. szeptember 1.–Róma, 2000. június 29.), Oscar-díjas olasz színész és filmrendező. Testvérvárosai Éghajlat Városkép Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Genova című olasz Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Források Fajth Tibor: Itália (Panoráma útikönyvek, Athenaeum Nyomda, Budapest, 1980) ISBN 963-243-235-5 További információk Genova hivatalos honlapja Térkép Kalauz – Genova Genova magyarul – információk, térkép, képgaléria Archiválva 2021. március 6-i dátummal a Wayback Machine-ben Fényképek Genováról és Liguriáról