Римська астрономічна обсерваторія

Римська астрономічна обсерваторія (італ. L'osservatorio astronomico di Roma) — одна з публічних астрономічних обсерваторій Італії. Розташована в комуні Монте-Порціо-Катоне муніципалітету Рим-Столиця. Обсерваторія координує інформаційно-просвітницьку діяльність Астрономічного та коперніканського музею та Сонячної вежі, а її головна будівля служить штаб-квартирою Національного інституту астрофізики — головної італійської державної дослідницької установи в галзі астрономії, яка об'єднує низку обсерваторій та інститутів у різних регіонах Італії. Спостережна станція Кампо-Імператоре, яка раніше перебувала під управлінням Римської обсерваторії, з 2017 року є частиною Астрономічної обсерваторії Абруццо. Майданчики Монте-Маріо 1871 року на пагорбі Монте-Маріо спорудили вежу, яка слугувала головною геодезичною станцією італійської картографії та опорною точкою для Римського меридіана. У 1923 році дві попередні столичні обсерваторії — при Римському коледжі та на Капітолії — об'єднали в єдину «Римський астрономічний обсерваторій». Обсерваторію на Капітолії закрили 13 серпня 1937 року й невдовзі знесли, щоб упорядкувати Палац сенаторів. Водночас будівництво нової обсерваторії на Монте-Маріо істотно затягнулося, і лише 28 жовтня 1938 року, за участю численних урядовців, відкрили нову будівлю. Першим директором став астроном Джузеппе Армелліні, який із гордістю вважав обсерваторію на Монте-Маріо однією з провідних в Італії, зокрема завдяки використанню інструментів національного виробництва, що відповідало духові часу. Обсерваторія розміщується у Віллі Мелліні XV століття. З 2002 року в будівлі на Монте-Маріо розташована адміністрація Національного інституту астрофізики. Монте-Порціо-Катоне Обсерваторія в Монте-Порціо-Катоне розташована приблизно за 20 км на південний схід від Рима. 1938 року, майже одночасно зі створенням установи на Монте-Маріо, заснували нову обсерваторію в Монте-Порціо-Катоне, де планували встановити великий рефрактор. Початок Другої світової війни перервав реалізацію проєкту, і 1948 року будівлю передали Римській астрономічній обсерваторії. З 1988 року наукові дослідження Римської астрономічної обсерваторії зосереджені в Монте-Порціо-Катоне. Тут також діють структури для науково-просвітницької роботи — AstroLAB, купол, у якому розміщено LightLAB, та купол із телескопом Монтепорціо. Наукові дослідження Наукова діяльність охоплює всі основні тематичні напрями, представлені в Національному інституті астрофізики. У 1980–1990-х роках найчисельнішою та найпродуктивнішою була група зоряної астрофізики, водночас активно розвивалися дослідження в галузі позагалактичної та сонячної астрофізики. Із середини 1990-х років до них долучилися напрями релятивістської астрофізики та астрофізики Сонячної системи. Нині найбільша кількість дослідників працює у галузях позагалактичної астрофізики та космології. Астрономічний і коперниківський музей Астрономічний та коперніканський музей заснував 1873 року Артуро Волінскі на основі колекції, зібраної до 400-річчя від дня народження Коперника. Згодом зібрання поповнили науковими інструментами й історичними виданнями, що належали римським обсерваторіям та італійським астрономам. Експозиція простежує розвиток астрономічних інструментів і містить підзорні труби XVII століття, телескопи XVIII століття, секстанти для вимірювання кутових відстаней між світилами, астролябії та нічні квадранти (найдавніша астролябія датується XII століттям). Також зберігається багата колекція арміллярних сфер і небесних та земних глобусів, зокрема виготовлених Меркатором і Кассіні. Музей також опікується бібліотекою стародруків, що налічує близько 4000 томів, серед яких рукописний кодекс XIV століття з основними астрономічними текстами своєї епохи, 5 інкунабул, понад видань 270 XVI століття й 450 видань XVII століття. Серед найцінніших астрономічних праць — перші видання творів Коперника, «Альмагест» Птолемея, «Про сферу світу» Йоганна Сакробоско, «Theatrum Cometarum» Гевелія, «Rosa Ursina» Христофа Шейнера та перші видання праць Галілея. Примітки Посилання Сайт обсерваторії INAF Osservatorio Astronomico di Roma у соцмережі «Facebook»