Рока Бранкалеоне (Равена)

Рока Бранкалеоне е късносредновековна крепост в град Равена, в италианския регион Емилия-Романя. Построена е през XV век от Венецианската република и днес е част от един от градските паркове. Военна история Произходът на името на крепостта е неясен. Според хипотезата на Джузепе Морини, той разглежда етимологията на името, като го разделя на „branca“ („лапа“) и „leone“ („лъв“). Според него тези думи представляват алюзия към Лъва на Свети Марко, символ на Светлейшата Венецианска република. Тя получава контрола над Равена през 1441 г. с поражението на равенския сеньор гвелфът Остазио III да Полента. Укрепленията и градските стени са възстановени, като се планира и изграждането на крепост с двойна цел: да защитава града от североизток и да може да бъде използвана в случай на въстание в града. Строителството започва под ръководството на Джовани Франческо да Маса, когато на 25 май 1457 г. подестът Пиетро Дзорци заравя три медни монети, върху които архиепископ Бартоломео Роверела полага основния камък. Голяма част от материалите, използвани за изграждането на крепостта, са преизползвани от по-стари постройки: църквата Сант'Андреа дей Готи, двореца Белдедуит на рода Да Полента и крепостните стени на Чезарея. Крепостта започва да функционира още по време на строителството с кастелан Марко ди Риниеро. Изграждането на отбранителните съоръжения на цитаделата приключва до 1470 г. Венецианската крепост е подложена на две нападения: през 1509 г. от войските на папската армия на Юлий II и през 1512 г. от французите по време на битката при Равена. При първото нападение крепостта издържа на обсадата в продължение на един месец, преди да капитулира под огъня на 32 оръдия на херцога на Ферара. След сражението не са извършени необходимите възстановителни работи, поради което три години по-късно, при нападението на френските войски, крепостта се предава само след четири дни обсада. Под властта на Папската държава и със стабилизирането на политическата обстановка през периода 1526 – 1630 г., крепостта губи стратегическото си отбранително значение. Гражданско използване след обединението на Италия През 1877 г. семейство Рава придобива крепостта и в продължение на години теренът се използва като зеленчукова градина. През 1965 г. община Равена закупува обекта. В периода 1972 – 1980 г. се извършват реставрационни дейности с двойна цел: да възстанови автентичния облик на крепостта и да я пригоди за обществено ползване чрез създаване на парк и театър на открито. През 1988 г. общинският технически отдел реализира и проект за преустройство на прилежащата улична среда с цел съживяване на района и подобряване на достъпността. Разположение и архитектура Крепостта е издигната в североизточния ъгъл на крепостните стени на Равена, непосредствено до река Монтоне. През XIX век, по време на изграждането на железопътната гара в Равена, значителна част от източните градски стени е разрушена, за да се освободи място за релсите, които впоследствие са положени в непосредствена близост до крепостта. След отклоняването на река Монтоне в системата „Фиуми Унити“ северната страна на крепостта също претърпява промяна, превръщайки се в градска улица. Освен това, в резултат на проекти за градско благоустрояване, реализирани в края на XX век, крепостта се оказва заобиколена от пешеходни зелени площи, паркинг и малък парк. Крепостта е разделена на две части: самата крепост, където е живял кастеланът, и цитаделата, в която са се помещавали гарнизонните войски. Над входа на крепостта – в така наречената Параклисна кула – има два барелефа на Лъва на Свети Марк и „Мадона с дете“. Основните характеристики на укреплението включват Стълбищната кула (*Torrione della Scala*), Маслената кула (*Torrione dell'Olio*), Кулата за муниции (*Torrione della Munizione*), Кулата на цитаделата (*Torrione della Cittadella*), Средната кула (*Torrione di Mezzo*), Градинската кула (*Torrione dell'Orto*), Счупената кула (*Torrione Rotto*) и Флорентинската кула (или Ледената кула). Районът на цитаделата е превърнат в детски парк, а в крепостта се провеждат лятно кино на открито и музикални събития, като например фестивала „Ravenna Jazz“. Флора