Pozzuoli

Pozzuoli város (közigazgatásilag comune) Olaszország Campania régiójában, Nápoly megyében. A város a Pozzuoli egyházmegye püspöki székvárosa. Fekvése A Campi Flegrei területén fekszik, az azonos nevű öböl partján. Határai: Bacoli, Giugliano in Campania, Nápoly és Quarto. Története Kezdetben görög gyarmatváros volt Dicaearchia néven. Az ókori rómaiak Puteoli névre keresztelték át. Mind a görög, mind a római település, korának fontos városa volt. A rómaiak Kr. e. 194-ben hozták létre itt saját kolóniájukat. A város neve latinul kutacskát jelent és a környéken található számos hévíz-feltörésre utal. Itt horgonyoztak le a birodalom különböző részeiről érkező, gabonával megrakott hajók. Kikötője volt egész Campania felix fő áruátrakóhelye, beleértve a fújt üveget, a mozaiklapokat, a kovácsolt vasat és a márványt. A közeli Misenum a római hadihajók, a korabeli világ legnagyobb flottájának fő bázisa volt. A hagyomány szerint Rómába utazva Pál apostol itt ért partot hajóútja után, hét napig itt időzött (Apostolok cselekedetei, 28:13, 14), majd útitársaival együtt a Via Appián indult el Rómába. Puteoli volt a színhelye 37-ben Caligula híres „tréfájának”. Hajókból három kilométeresnél hosszabb pontonhidat építtetett Puteolitól a szomszédos Baiaeig és átlovagolt rajta, hogy beteljesítse a jóslatot, miszerint nincs több esélye császárrá válni, mint arra, hogy átlovagoljon a baiaei öblön. A város védőszentje Szent Proculus, aki itt halt mártírhalált a 4. században társaival. A hagyomány szerint a város címerében található hét sasfej a hét vértanút jelképezi. Szent Proculus ünnepnapja november 16. A szent szeretetteljes helyi beceneve 'u pisciasotto („nadrágpisilő”), mert ünnepnapján gyakran esik az eső. A pozzuoliak május második vasárnapján is a szent napját ünnepelik. 1982 augusztusa és 1984 decembere között a város földrengések és bradiszeizmikus (függőleges) földmozgások százait szenvedte el, amelyek a csúcspontjukat 1983. október 4-én érték el. Nyolcezer épület szenvedett károkat és 36 ezer embert kellett kiköltöztetni, sokukat véglegesen. A tengerfenék majdnem két métert emelkedett és így a Pozzuoli-öböl alkalmatlanná vált a nagyobb hajók fogadására. Népessége A népesség számának alakulása: Fő látnivalói A község területéhez tartozik az ókori Puteoli mellett, az ókori Cumae területének is nagy része. ókori régészeti emlékek: az ókori Puteoli emlékei: Serapeum – a város jelképe, római kori építmény maradványa. Nevét az 1750-ben itt talált Szerápisz szobor után kapta. Jellegzetessége három afrikai márványoszlop, amelyek a partszakasz süllyedő-emelkedő mozgását bizonyítják. A Kr. e. 1. században épültek, majd az egész területtel együtt a víz alá kerültek. Ezt a rajtuk levő sötét sáv bizonyítja, amelyet a tengervíz és a fúrókagylók nyoma okozott. A 19. század utolsó évtizedeiben ismét teljesen szárazra kerültek. Amphitheatrum Flavium – a harmadik legnagyobb amfiteátrum Olaszország területén a római Colosseum és a capuai mögött. Vespasianus és Titus császárok uralkodása idején épült és 20 000 néző befogadására volt képes. Ellipszis alakú, 147×117 m kiterjedésű, ebből a viadaltér mérete 72×42 m. Római kori régészeti emlékek – a város területén rengeteg római kori régészeti emléket hoztak a felszínre a különféle építkezések során: fórum, Apollón temploma, nekropoliszok stb. Kis amfiteátrum – ez volt a város második amfiteátruma. Ellipszis alakú volt: 130×95 m. A Pozzuoli-Nápoly vasútvonal építése során nagy részét elbontották. Arco Felice - egy 20 méter magas, 6 méter széles római kori kapuszerű ív a Pozzuoli-Cumae út mentén. az ókori Cumae emlékei: Grotta di Cocceio - egy ókori föld alatti alagút, mely összeköti Cumae városát az Avernói-tóval. Akropolisz - az ókori város központja, legnagyobb épülete a Zeusz-templom volt. Apollón-templom Szibülla-szentély középkori építmények: Pozzuoli dóm – római templomból alakították át a 11. század során, majd a 17. században barokkosították. természeti látnivalók: Solfatara – egy kialudt vulkán krátere aktív fumarolákkal és iszapvulkánokkal. Avernói-tó – Vergilius szerint ezen tó mellett volt a Pokol egyik bejárata. Neve görög eredetű és jelentése madarak nélküli terület, ami a kénes gázszivárgásoknak tulajdonítható. A tóhoz közel volt a küméi szibilla barlangja, akihez az ókor során rengetegen elzarándokoltak jövendőmondásért. Lucrinói-tó – szintén pokoli helyként ismerték a kénes szivárgások miatt. Hadrianus császár idejében közkedvelt üdülőhely volt. 37-ben Marcus Vipsanius Agrippa mesterséges csatornákkal kötötte össze a két tavat a tengerrel, hogy létrehozza a Portus Julius nevű hatalmas katonai kikötőt. Monte Nuovo – a 140 m magas domb 1538-ban egy vulkáni kitörés során keletkezett, néhány nap alatt. Grotta del Cane Híres pozzuoliak Itt halt meg a római diktátor Lucius Cornelius Sulla, villájában. Itt halt meg Giovanni Battista Pergolesi zeneszerző a kapucinusok kolostorában. Itt született Sophia Loren színésznő, aki 2005-ben vette át Pozzuoli tiszteletbeli polgára címet. Az ókorban a területen kitermelt nyersanyagtól (vulkáni hamu) ered a puccolán(en) elnevezés, mely egy építőiparban használatos kötőanyag. Közlekedés Könnyen megközelíthető vonattal Nápolyból: a Ferrovia Cumana és a 2-es metró vonalán. Rendszeres kompjárat indul a városból Procida és Ischia szigetekre. Testvérvárosok – Agiosz Dimitriosz, Athén egyik külvárosa Irodalom Paolo Amalfitano és mások, I Campi Flegrei, Velence 1990 Piero Alfredo Gianfrotta, Fabio Maniscalco (eds.), Forma Maris. Forum Internazionale di Archeologia Subacquea, Puteoli 1998 Puteoli. Studi di Storia Romana Jegyzetek Források Blanchard, Paul (2007). Southern Italy (angol nyelven). London: Somerset Books Company. ISBN 9781905131181. Comuni-Italiani Italy World Club További információk A Wikimédia Commons tartalmaz Pozzuoli témájú kategóriát. www.flegrei.com Mapquest – Pozzuoli Kub Foto Pozzuoli