San Nicola in Carcere-bazilika

A Bebörtönzött Szent Miklós-bazilika (Basilica di San Nicola in Carcere) kisbazilikai rangú katolikus címtemplom Rómában. Története A templomot II. Paszkál pápa építette, a homlokzaton megmaradt az 1128-as évre utaló vésés. Az épületet az antik Forum Olitorium területén emelték, ahol Róma köztársasági periódusában három templom állt. Ezeket a középkorban börtönné alakították át, erre utal a katolikus imahely elnevezése. A templomot Szent Miklósnak szentelték, mivel az őt különösen tisztelő görög népesség lakott a területen. A lakosok a Forum Olitorium három templomát addig gyógynövény- és zöldségpiacként használták. Az építményt 1599-ben szinte teljesen felújították Giacomo della Porta építész tervei alapján. 1865-ben, IX. Piusz pápa uralkodása alatt ismét restaurálták és díszítették. 1932-ben lebontották az épületet, amelyhez addig támaszkodott, így előkerültek az ősi templomok beépített maradványai is. A déli templom feltehetően Spesnek, a Remény római istenének ajánlották, ez volt a legkisebb. Az első pun háború alatt emelték, többször újjáépítették: időszámítás előtt 212-ben, az időszámítás előtti 1. század elején, Augustus és Hadrianus római császár idején. A szentélyt dór oszlopok vették körül, némelyik ma is látszik a Szent Miklós-bazilika falába építve. A templom alatt van a három antik építmény legnagyobbikának, a Iuno Reginának épített szentély. Ez 30x15 méteres, hatszögletű, jón oszlopokkal körbevett épület volt. Ezek maradványai láthatók a keresztény bazilika alapozásában, közel az apszishoz. A templom az időszámítás előtti 2. század elején épült. A harmadik templom a bazilika jobb oldalán állt, alaprajza és formája a Iunónak tisztelgő temploméhoz hasonlított. Oszlopai közül több ma is látszik, valószínűleg Ianust imádták benne. A Szent Miklós-bazilikának három hajója van, amelyeket 14 oszlop választ el egymástól. Valamennyit antik templomok maradványai közül emelték ki, így anyagban, méretben különbözőek. A falakat Guercino, Antonio Romano és Lorenzo Costa képei díszítik. Bíboros-protektorok A címptemplom jelenlegi bíboros-protektora Silvano Maria Tomasi, C.S.. Korábbi bíboros-protektorok Zenon Grocholewski (2001.02.21 – 2011.02.21, 2011.02.21 – 2020.07.17 pro hac vice) Alois Grillmeier S.J. (1994.11.26 – 1998.09.13) Patrick Aloysius O’Boyle (1967.06.29 – 1987.08.10 pro hac vice) Nicola Canali (1935.12.19 – 1961.08.03) Giuseppe Mori (1922.12.14 – 1933.03.13, 1933.03.13 – 1934.09.30 pro hac vice) Gaetano De Lai (1907.12.19 – 1911.11.27) Joseph Hergenröther (1879.05.15 – 1888.06.01) Domenico Bartolini (1875.03.31 – 1876.04.03) Camillo Tarquini S.J. (1874.01.16 – 1874.02.15) Pietro Marini (1847.04.12 – 1863.08.19) Giuseppe Antonio Zacchia Rondinini (1845.04.24 – 1845.11.26) Nicola Grimaldi (1834.06.23 – 1845.01.12) Pietro Vidoni (1816.04.29 – 1830.08.10) Marino Carafa di Belvedere (1801.07.20 – 1807.08.24) Romoaldo Braschi-Onesti (1787.01.29 – 1800.04.02) Giovanni Battista Rezzonico (1770.12.12 – 1783.07.21) Domenico Orsini d’Aragona (1753.11.26 – 1763.01.24) Mario Bolognetti (1747.05.15 – 1751.02.01) Carlo Rezzonico (később XIII. Kelemen pápa) (1738.01.27 – 1747.05.15) Antonio Banchieri (1728.05.10 – 1733.09.16) Damian Hugo Philipp von Schönborn (1721.06.16 – 1721.09.10) Lorenzo Altieri (1707.06.08 – 1718.11.14) Henri Albert de la Grange d’Arquien (1699.04.11 – 1707.05.24) Gianfrancesco Ginetti (1689.11.28 – 1691.09.18) Urbano Sacchetti (1681.09.22 – 1689.11.28) Paolo Savelli (italoalbán rítus) (1670.05.14 – 1678.05.23) Friedrich von Hessen-Darmstadt O.E.S.S.H. (1668.03.12 – 1670.05.14) Rinaldo d’Este (1644.12.12 – 1668.03.12) Giangiacomo Teodoro Trivulzio (1644.10.17 – 1644.12.12) Carlo de’ Medici (1623.10.02 – 1644.10.17) Carlo Emmanuele Pio di Savoia (1604.06.25 – 1623.10.02) Pietro Aldobrandini (1593.11.03 – 1604.06.14) Federico Borromeo (1591.01.14 – 1593.09.17) Francesco Sforza (1585.07.29 – 1588.12.05) Georges d’Armagnac (1562.07.06 – 1585.07.10 pro hac vice Title) Francesco Gonzaga (1561.03.10 – 1562.07.16) Carlo Carafa (1560.01.31 – 1560.06.07) Giovanni Battista Consiglieri (1558.12.16 – 1559.08.25) Giacomo Savelli (1552.03.09 – 1558.12.16) Niccolò Caetani (1538.04.16 – 1552.03.09) Rodrigo Luis de Borja y de Castre-Pinós (1537.01.15 – 1537.08.06) Íñigo López de Mendoza y Zúñiga (1531.06.21 – 1537.01.15) Amanieu d’Albret (1500.10.05 – 1520.12.20) Rodrigo de Borja y Borja (később VI. Sándor pápa) (1456.09.17 – 1471.08.30) Landolfo Maramaldo (1381.12.21 – 1386, 1389.12.18 – 1415.10.16) Giovanni Arlotti (* 1328.05.15 – ?) Guglielmo Longhi (1294.09.18 – 1319.04.09) Benedetto Caetani (később VIII. Bonifác pápa) (1281.04.12 – 1291.09.22, 1291.09.22 – 1294.12.24) Giovanni Gaetano Orsini (később III. Miklós pápa) (1244.05.28 – 1277.11.25) Oddone de Monferrato (1227.09.18 – 1244.05.28) Guido Pierleone (1205 – 1221.12.18) Gérard, O. Cist. (1198.12 – 1199) Egidio di Anagnia (1190.09 – 1194) Pietro Diana (1185.03.06 – 1188.03) Bernardo (1178.09.22 – 1181) Vibiano (1175.03.07 – 1175.09.19) Ottone (1152 – 1174) Ottaviano di Monticelli (később elenpápa) (1138 – 1151.03.02) Giovanni Dauferio (1122.12 – 1134.03.09) Pietro (1118 – 1120?) Crisogono Malcondini (1117 – 1123?) d’Alatri d’Alatri (1099 – 1117?) Jegyzetek Források ↑ Turismo Roma: Basilica di San Nicola in Carcere. Turismoroma.it. Hozzáférés: 2024. március 22..