NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Majd al-Krum

Majd al-Krum (in arabo: مجد الكروم, in ebraico: מַגְ'ד אל-כֻּרוּם Majd al-Kurum) è una città araba situata nell'Alta Galilea, nel distretto Settentrionale di Israele, a circa 16 chilometri ad est di Acri. Il nome del villaggio si traduce in "casa di guardia del vigneto", che riflette la fama della città per la qualità delle sue viti. La città è interamente abitata da musulmani. Nel 2017 aveva una popolazione di 15.066 abitanti. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Majd al-Krum
Мажд-эль-Курум

Мажд-эль-Курум (также Мажд-эль-Крум; ивр. מג'ד אל-כרום‎, араб. مجد الكروم‎) — местный совет в Северном округе Израиля, около 16 километров к востоку от Акко. Его площадь составляет 9 000 дунамов. Мажд-эль-Курум получил статус местного совета в 1964 году. Название деревни переводится как «Виноградник славы», что отражает славу города за качество виноградной лозы. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 15 455 человек. Ежегодный прирост населения — 0,0 %. Примечания
Šo'eva

Šo'eva (hebrejsky שׁוֹאֵבָה‎, v oficiálním přepisu do angličtiny Sho'eva) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Jeruzalémském distriktu, v Oblastní radě Mate Jehuda. Geografie Leží v nadmořské výšce 613 metrů na zalesněných svazích Judských hor v Jeruzalémském koridoru. Jižně od vesnice spadá terén do hlubokého údolí vodního toku Nachal Ksalon. Na severozápadní stranu od vesnice se do okolního terénu zařezává údolí vádí Nachal Nachšon, které dál po proudu uzavírá strategická soutěska Ša'ar ha-Gaj. Údolí na severní straně lemuje hřbet Šluchat Mišlatim. Obec se nachází 38 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 42 kilometrů jihovýchodně od centra Tel Avivu a cca 15 kilometrů západně od historického jádra Jeruzalému. Šo'evu obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Pouze 3 kilometry východně odtud leží město Abu Goš, které obývají izraelští Arabové stejně jako nedaleké vesnice Ajn Nakuba a Ajn Rafa. Šo'eva je na dopravní síť napojena pomocí lokální silnice číslo 3955, která zde ústí do dálnice číslo 1, jež probíhá po severním okraji obce a spojuje Jeruzalém a Tel Aviv. Dějiny Šo'eva byla založena v roce 1950. Novověké židovské osidlování tohoto regionu začalo po válce za nezávislost tedy po roce 1948, kdy Jeruzalémský koridor ovládla izraelská armáda a kdy došlo k vysídlení většiny zdejší arabské populace. Západně od nynějšího mošavu se do roku 1948 rozkládala arabská vesnice Saris. Nacházela se tu také jedna z přečerpávacích stanic, které vedly vodu z oblasti u dnešního města Roš ha-Ajin do Jeruzalému. V arabské vesnici Saris stála mešita a budova základní chlapecké školy. Roku 1931 žilo v Saris 470 lidí v 114 domech. Izraelci byl Saris dobyt v dubnu 1948. Místní obyvatelstvo již předtím uprchlo pod dojmem masakru v Dejr Jásin. Zástavba pak zcela zbořena, s výjimkou areálu hřbitova. Ke zřízení mošavu došlo 13. března 1950. Jeho zakladateli byli Židé z Íránu. Podle jiného zdroje Židé z Jemenu. Ti se zde ale neudrželi a roku 1952 byla vesnice opuštěna. Nově byla osídlena roku 1959 stoupenci hnutí me-ha-Ir le-kfar (מהעיר לכפר) – „Z města na vesnici“. V 90. letech 20. století prošla vesnice stavebním rozšířením. Demografie Podle údajů z roku 2013 tvořili naprostou většinu obyvatel v Šo'evě Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2013 zde žilo 609 lidí. Během roku 2013 populace klesla o 1,9 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Šo'eva na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Mate Jehuda
Sho'eva

Sho'eva (Hebrew: שׁוֹאֵבָה) is a moshav in central Israel. Located west of Jerusalem, it falls under the jurisdiction of Mateh Yehuda Regional Council. In 2024 it had a population of 579. History The moshav was established as a work village in 1950 by immigrants from Yemen on land that had belonged to the Arab village of Saris, which was destroyed in 1948. In 1952 settlement planning authorities decided that the village had been established by mistake and demanded that the settlers vacate. When they refused, the water supply and other services were reduced to motivate the residents to leave. Although the village closed in 1952, it was re-established in 1959. References
Szo’ewa

Szo’ewa (hebr. שואבה) – moszaw położony w samorządzie regionu Matte Jehuda, w Dystrykcie Jerozolimy, w Izraelu. Leży w górach Judzkich w odległości około 7 km na zachód od Jerozolimy, w otoczeniu moszawów Szoresz, Giwat Je’arim i Newe Ilan oraz miasteczka Kirjat Je’arim. Historia Pierwotnie była tu arabska wioska Saris, która leżała na strategicznym wzgórzu górującym nad drogą prowadzącą z równiny nadmorskiej do Jerozolimy. Podczas wojny domowej w Mandacie Palestyny w 1948 Arabowie wykorzystywali to miejsce i ostrzeliwali żydowskie pojazdy usiłujące przebić się do okrążonej żydowskiej dzielnicy w Jerozolimie. W dniu 9 kwietnia 1948 mieszkańcy wioski uciekli, obawiając się masakry ze strony żydowskich oddziałów. 16 kwietnia członkowie żydowskiej organizacji militarnej Hagana zajęli opuszczoną wioskę Saris. Aby uniemożliwić wykorzystanie wioski do stworzenia ufortyfikowanej pozycji obronnej, Żydzi wysadzili wszystkie domy. Współczesny moszaw został założony w 1950 przez imigrantów z Jemenu, jednak z powodu trudności ekonomicznych i zagrożenia licznymi napaściami z terytorium sąsiedniej Jordanii został w 1952 zamknięty. Ponowne otworzenie moszawu nastąpiło w 1959. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na sadownictwie i turystyce. Komunikacja Przy moszawie przebiega autostrada nr 1 (Tel Awiw–Jerozolima), która krzyżuje się z drogą nr 3955 , którą jadąc na południowy zachód dojeżdża się do moszawów Szoresz i Bet Me’ir. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Szo’ewa Google Maps Mapa moszawu Szo’ewa Amudanan
Vardon

Vardon (hebrejsky ורדון, v oficiálním přepisu do angličtiny Wardon) je vesnice typu společná osada (jišuv kehilati) v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Jo'av. Geografie Leží v nadmořské výšce 99 metrů v pobřežní nížině, v pahorkatině Šefela. Západně od obce probíhá vádí Nachal Guvrin. Obec se nachází 19 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 45 kilometrů jižně od centra Tel Avivu, cca 45 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 6 kilometrů severně od města Kirjat Gat. Vardon obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Vardon je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice číslo 3553, jež západně od vesnice ústí do dálnice číslo 40. Podél východního okraje vesnice probíhá též železniční trať z Tel Avivu do Beerševy, která zde ale nemá stanici. Dějiny Vardon byl založen v roce 1968. Podle jiného zdroje vznikla již roku 1964. Původně vznikl jako středisko služeb pro okolní zemědělské osady. Roku 1998 byl povýšen na samosprávnou obec typu společná osada. Jméno obce je odvozeno od volného překladu příjmení Julia Rosenfelda – židovského filantropa z USA (vered je hebrejsky „růže“). Populaci tvoří sekulární i nábožensky orientovaní obyvatelé. Jsou v ní zastoupeni noví židovští přistěhovalci, Sefardi i Aškenázové. Děti z místních rodin navštěvují základní školu v kibucu Gat. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel ve Vardon Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě klesající populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 244 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 3,9 %. Odkazy Reference Související články společná osada Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vardon na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Jo'av Archivováno 4. 9. 2010 na Wayback Machine.
Vardon

Vardon (Hebrew: ורדון) is a community settlement in south-central Israel. Located north of Kiryat Gat and south of Kiryat Malakhi, it falls under the jurisdiction of Yoav Regional Council. In 2024 it had a population of 295. History It was founded in 1964 as a village center and became a communal village in 1998. It was founded on land belonging to the Arab Palestinian villages of Summil and Jusayr, both of which were depopulated in the 1948 Arab–Israeli War. The name of the community is a loose translation for the family of Julius Rosenwald who was a Jewish donor from the United States. ("Vardon" is derived from vered, which means "rose", hence Rosenfeld. Education Vardon, being a small community, has no schools, so it relies on schools of the Yoav Regional Council and the surrounding communities. The residents may go to either secular or religious schools. The elementary schools are "Sdot Yoav" in kibbutz Gat and "Yad Hazon" in Be'er Tuvia. High schools are "Tzafit" in Kfar Menahem and "Gruss" in Kiryat Gat. Facilities In Vardon there is a youth center, a sports field, public gardens, playgrounds, and a regional infirmary. References
Wardon

Wardon (hebr.: ורדון) – wieś położona w samorządzie regionu Jo’aw, w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Leży w północno-zachodniej części pustyni Negew. Historia Osadę założono w 1968. Komunikacja Na zachód od wioski przebiega droga ekspresowa nr 40 (Kefar Sawa-Ketura). Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Vardon Google Maps Mapa Vardon
Alon (Israeli settlement)

Alon or Allon (Hebrew: אַלּוֹן) is an Israeli settlement in the West Bank, organized as a community settlement. Alon is located to the east of Jerusalem, next to the Palestinian town of 'Anata, part of whose lands were expropriated to build Alon. Situated along the edge of the Judean desert, the settlement has a diverse religiously observant and secular population. The international community considers Israeli settlements in the West Bank illegal under international law, but the Israeli government disputes this. History According to ARIJ, Israel confiscated 328 dunams of land from the Palestinian town of 'Anata in order to construct Alon. Named after Yigal Allon, it was founded in 1990 by a number of area residents under the aegis of the Amana settlement organisation, it was originally considered to be part of nearby Kfar Adumim so as to minimise opposition in an atmosphere in which the question of settlement was becoming increasingly controversial. Children study in a mixed secular/observant public-religious school in nearby Kfar Adumim, and attend highschool in Jerusalem. Alon was one of a number of settlements linked by a road secretly built by settlers in 1995. The road links the settlement of Almon to the settlements of Kfar Adumim, Nofei Prat, and Alon. According to Pinhas Wallerstein, then head of the Mateh Binyamin Regional Council, the road was one of a number of secretly built roads under construction in the area. Wallerstein claimed that as council head, he did not need permission to construct roads, but that he would stop construction if told by the Israel Defense Forces. He also said "What are they going to do, tell us to take the road away? If the road is illegal let them take us to court." Legal status The international community considers Israeli settlements in the West Bank illegal under international law, but the Israeli government disputes this. Gallery References External links Media related to Alon at Wikimedia Commons
Allon

Allon (hebr.: אלון) – wieś położona w samorządzie regionu Matte Binjamin, w Dystrykcie Judei i Samarii, w Izraelu. Leży w północnej części pustyni Judzkiej na wschód od Jerozolimy, w sąsiedztwie wioski Kefar Adummim. Historia Osada została założona w 1990 przez grupę żydowskich osadników z organizacji osadniczej Amana. Początkowo mówiło się, że jest to osiedle mieszkaniowe sąsiedniej wioski Kefar Adummim. Osiedle wejdzie w skład terytoriów izraelskich na Zachodnim Brzegu, chronionych przez budowany mur bezpieczeństwa. Edukacja Uczniowie są dowożeni do szkół w Kefar Adummim i Ma’ale Adummim. Działa tutaj grupa skautów Tzofim Dati'im. Religia We wsi znajduje się jedna synagoga. Komunikacja Przez wieś przebiega droga nr 458 , którą jadąc w kierunku południowym dojeżdża się do skrzyżowania z drogą ekspresową nr 1 (Tel Awiw–Jerozolima–Bet ha-Arawa), a w kierunku północnym dojeżdża się do wsi Ma’ale Michmas. Natomiast lokalna droga prowadzi w kierunku zachodnim do wsi Kefar Adummim. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Allon Google Maps Mapa Allon Amudanan
Ma'ale Levona

Ma'ale Levona (hebrejsky מַעֲלֵה לְבוֹנָה, doslova „Kadidlový svah“, podle biblické lokality, kterou zmiňuje Kniha Soudců 21,19 – „jižně od Lebóny“, v oficiálním přepisu do angličtiny Ma'ale Levona) je izraelská osada a vesnice typu společná osada (jišuv kehilati) na Západním břehu Jordánu v distriktu Judea a Samaří a v Oblastní radě Mate Binjamin. Geografie Nachází se v nadmořské výšce 770 metrů v centrální části hornatiny Samařska. Leží cca 7 kilometrů jihovýchodně od města Ariel, cca 30 kilometrů severně od historického jádra Jeruzalému a cca 45 kilometrů východně od centra Tel Avivu. Na dopravní síť Západního břehu Jordánu je napojena pomocí dálnice číslo 60, která prochází nedaleko od obce a která tvoří hlavní severojižní dopravní osu Samařska. Ma'ale Levona leží v menším ale územně kompaktním bloku izraelských osad (tzv. Guš Šilo) v centrální horské části Samařska. Zhruba 2 kilometry na severovýchodě se nachází velká izraelská obec Eli,5 kilometrů na východě podobně významné sídlo Šilo. V těsné blízkosti se ale rozkládají i palestinská sídla Sinjil a Al-Lubban ash-Sharqiya. Dějiny Obec byla zřízena roku 1983. Na místě současné vesnice stála nejdříve osada typu nachal, tedy kombinace vojenského a civilního sídla. 20. března 1983 rozhodla izraelská vláda o jejím převodu na ryze civilní obec. To bylo provedeno v květnu 1984. Územní plán obce předpokládal výhledovou kapacitu 252 bytových jednotek a byl plně realizován. K založení civilní osady došlo na den nezávislosti v květnu 1984. Její vznik iniciovala skupina nábožensky založených Izraelců včetně politika Chanana Porata (člena Knesetu). První skupina osadníků sestávala jen ze čtyř rodin. Ve vesnici působí v současnosti zařízení pro předškolní péči o děti, obchod se smíšeným zbožím a zdravotní středisko. Základní školy jsou dostupné v nedaleké vesnici Šilo. V Ma'ale Levona funguje synagoga a veřejná knihovna. Obec je napojena na veřejnou autobusovou dopravu. Linky číslo 148 a 477 vedou do Jeruzalému, Tel Avivu i do města Ariel. Počátkem 21. století nebyla obec s okolím zahrnuta do Izraelské bezpečnostní bariéry. Ta byla zbudována mnohem blíže k Zelené linii. Budoucí existence vesnice závisí na parametrech případné mírové smlouvy mezi Izraelem a Palestinci. Demografie Obyvatelstvo Ma'ale Levona je v databázi rady Ješa popisováno jako nábožensky založené. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 758 lidí. Během roku 2014 evidovaná populace stoupla o 3,3 %. Odkazy Reference Související články Samařsko Oblastní rada Mate Binjamin Izraelská bezpečnostní bariéra Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ma'ale Levona na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Oblastní rady Šomron Archivováno 13. 5. 2009 na Wayback Machine. (hebrejsky) Oficiální internetové stránky obce
Ma'ale Levona

Ma'ale Levona (Hebrew: מַעֲלֵה לְבוֹנָה, lit. Ascent of Frankincense) is an Israeli settlement organized as a community settlement in the West Bank. Located to the south-east of Ariel, it falls under the jurisdiction of Mateh Binyamin Regional Council. In 2024, it had a population of 1,006. According to the ARIJ, land from the neighboring Palestinian villages of Sinjil, Al-Lubban ash-Sharqiya, and Abwein were confiscated to build the settlement. The international community considers Ma'ale Levona and other Israeli settlements in the West Bank illegal under international law. However, the Israeli government disputes this. Etymology The valley may be named for the frankincense grown there in Biblical days for the incense used in the Tabernacle of near-by Shiloh. There was an Israelite village on the edge of the valley that also bore the name "Levonah" (Judges 21:19). The name of that ancient site is preserved in the name of the Palestinian village Al-Lubban ash-Sharqiya (Eastern Lubban), on part of whose land Ma'ale Levona is constructed. History in antiquity Khirbet el-Qutt, an archeological site, is situated directly north of Ma'ale Levona. Archaeologists suggest that it was a fortified Jewish village in the late Second Temple period. Three mikvehs, a hiding complex and a necropolis were found at the site. A fort or monastery was constructed on the site's eastern slopes during the Late Roman or Byzantine period. Another archaeological site, Khirbet Ghuraba, possibly the ancient Garob, is located across the wadi to the south. Ma'ale Levona overlooks the ancient mountain pass noteworthy as the site of the Battle of Ascent of Lebonah, the first battle of the Maccabees against the Selucids in what is known as the Maccabean Revolt (167–160 BCE). The mountain pass, the "Ascent of Levonah" is to the east of the village, and links the Levonah valley to its north with the Shiloh valley to its south. Judah Maccabee killed the Samarian mysarch Apollonius in this battle, taking his sword for himself. The archeologists suggested identifying the site with Lakitia, mentioned in Lamentations Rabbah as one of the three stations set up by Hadrian to catch fugitives after the Bar Kokhba revolt. Modern history According to ARIJ, Israel confiscated land from 3 neighbouring Palestinian villages in order to construct Ma'ale Levona: 447 dunams from Sinjil, 229 dunams from Al-Lubban ash-Sharqiya, 72 dunams from Abwein. Ma'ale Levona was initially established as an outpost for the Nahal program. It later became a civilian settlement under the municipal jurisdiction of the Matte Binyamin Regional Council. It is located in the northern West Bank, in the Shilo-Eli bloc near Ariel. Ma'ale Levona is home to around 120 families. References
Ma’ale Lewona

Ma’ale Lewona (hebr. מעלה לבונה) – wioska położona w samorządzie regionu Matte Binjamin, w Dystrykcie Judei i Samarii, w Izraelu. Leży w środkowej górzystej części Samarii, w otoczeniu terytoriów Autonomii Palestyńskiej. Historia Osada została założona w 1983 przez żydowskich osadników. Gospodarka Gospodarka opiera się na rolnictwie. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Ma’ale Lewona Google Maps Mapa Ma’ale Lewona strona archiwalna
Маале-Левона

Маале-Левона (ивр. מעלה לבונה‎) — израильское общинное поселение в Самарии, на территории Западного берега реки Иордан. Входит в региональный совет Мате-Биньямин. История Поселение основано в 1984 году. Население По данным Центрального бюро статистики Израиля, численность населения составляет 906 человек (2019 год). Примечания
Kiryat Netafim

Kiryat Netafim (Hebrew: קִרְיַת נְטָפִים, Arabic: كريات نتافيم) is an Israeli settlement located in the northern West Bank, about 8 km west of the city Ariel. Organised as a community settlement, it falls under the jurisdiction of the Shomron Regional Council. As of 2024, it had a population of 923. The international community considers Israeli settlements in the West Bank illegal under international law, but the Israeli government disputes this. History Kiryat Netafim was founded in June 1986 by a group of Orthodox Yemenite Jews. It was established on land belonging to the Palestinian villages of Qarawat Bani Hassan, and Haris. The settlement is part of a chain of settlements built along the Trans-Samaria Highway and adjacent to the Barkan Industrial Park. It is named after a Bible verse: "New wine will drip from the mountains." (Amos 9:13). Since its founding, Kiryat Netafim has diversified, welcoming families from various different backgrounds. In 2009, the organisation Peace Now petitioned the Israeli High Court, and laid a complaint against the then Defence Minister Ehud Barak, to order the demolition of 14 illegal structures built without authorization on public and private Palestinian land. The Defence ministry replied given approval to construction plans that would legalize the 14 structures. An interim injunction from the High Court on October 1 prohibited construction until the legal issues were settled. A further request was made on December 29 to find the settlers guilty of contempt for breaching the injunction to stop building. The state admitted the fact but requested the breach be ignored because the state had limited resources to regulate settlements and different priorities. In November 2014, Netafim began bulldozing and clearing additional Qarawat Bani Hassan territory, under the protection of IDF troops, in what appeared to be an effort to extend the settlement. The community is located near of several archaeological sites. Education The settlement has two kindergartens and one nursery. References
Kirjat Netafim

Kirjat Netafim (hebr. קריית נטפים) – osiedle żydowskie położone w samorządzie regionu Szomeron, w Dystrykcie Judei i Samarii, w Izraelu. Leży w zachodniej części Samarii na terytorium Autonomii Palestyńskiej, w otoczeniu arabskiego miasta Bidja, arabskich wiosek Sarta, Karawat Bani Hassan, oraz żydowskich osiedli Barkan, Jakir i Rewawa. Historia 29 listopada 1947 roku Zgromadzenie Ogólne Organizacji Narodów Zjednoczonych przyjęło Rezolucję nr 181 w sprawie podziału Palestyny na dwa państwa: żydowskie i arabskie. Tutejsze tereny miały znajdować się w państwie arabskie i w wyniku wojny o niepodległość w 1948 znalazły się pod okupacją Jordanii. Podczas wojny sześciodniowej w 1967 ziemie te zajęły wojska izraelskie. Osada została założona w czerwcu 1984 przez grupę żydowskich religijnych osadników z ruchu Hapoel ha-Mizrachi. Wielu z pierwszych mieszkańców było imigrantami z Jemenu. 1 lipca 1994 palestyński terrorysta wdarł się do osiedla i zranił nożem jednego z mieszkańców, który zmarł 2 sierpnia od odniesionych ran w szpitalu. Istnieją plany wybudowania muru bezpieczeństwa, który będzie przebiegał wzdłuż zachodniej i północnej granicy osiedla. Demografia Według danych organizacji Pokój Teraz, w 2008 w osiedlu żyło 479 mieszkańców. Kultura i sport W osiedlu jest ośrodek kultury, boisko do piłki nożnej oraz korty tenisowe. Gospodarka Na południe od osiedla znajduje się strefa przemysłowa Barkan (hebr. איזור התעשיה ברקן), którą utworzono w 1982. Swoją działalność prowadzi tutaj około 120 przedsiębiorstw i zakładów produkcyjnych, z branży spożywczej, dziewiarskiej, metalowej i tworzyw sztucznych. Zatrudnienie znajduje tutaj około 6 tys. pracowników, z których 60% stanowią Palestyńczycy z okolicznych arabskich wiosek. Komunikacja Z osiedla wyjeżdża się na południe na drogę nr 505 , którą jadąc na zachód dojeżdża się do arabskiego miasta Bidja, lub jadąc na wschód dojeżdża się do drogi ekspresowej nr 5 (Tel Awiw–Ari’el). Lokalna droga odbija na południe do strefy przemysłowej Barkan i osiedla Barkan. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Kirjat Netafim Google Maps Mapa Kirjat Netafim Amudanan Galeria zdjęć. sdf.shomron.org.il. [zarchiwizowane z tego adresu (2008-05-16)].