NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Modi'in Illit

Modi'in Illit of ook wel Kirjat-Sefer (Hebreeuws: מודיעין עילית, Arabisch: موديعين عيليت) is een Israëlische nederzetting, in 1996 gesticht op de bezette Palestijnse Westelijke Jordaanoever in het Gouvernement Ramallah & Al-Bireh, ongeveer 2,5 kilometer ten oosten van de Groene Lijn, de wapenstilstandsgrens van 1949 met Jordanië. Modi'in Illit is gebouwd op minder dan 20 kilometer van Ramallah, op grondgebied van de Palestijnse dorpen Ni’lin, Kharbata, Saffa, Bil'in en Dir Qadis. Modi'in illit is op vijf kilometer van de Israëlische stad Modi'in gebouwd. Israël heeft deze nederzetting bestuurlijk ondergebracht in het informele district Judea en Samaria. De huidige burgemeester is Yaakov Gutterman. Demografie De ultra-orthodox joodse bewoners zijn voor het grootste deel Israëlisch maar ook deels afkomstig uit Engeland, Frankrijk, Zwitserland, Zuid-Afrika en de Verenigde Staten. De nederzetting kent een snelle bevolkingsgroei: in 2012 woonden er ongeveer 59.332 mensen, in 2016 was het aantal 66.847, in 2018 72.944 in 2022 was het aantal inwoners gestegen tot 83.510. Modi'in Illit heeft de jongste bevolking van alle Israëlische steden: kinderen tot achttien jaar oud vormen bijna twee op de drie inwoners van de nederzetting (64,4%). De gemiddelde leeftijd is slechts 10 jaar oud. Modi’in Illit heeft het hoogste vruchtbaarheidscijfer in de Israëlische bevolking met 7,16 kinderen per vrouw in 2020. Status De Verenigde Naties beoordelen de Israëlische nederzettingen als illegaal en hebben diverse resoluties uitgevaardigd; Israël heeft hier nooit gevolg aan gegeven. De Westelijke Jordaanoeveroever maakt deel uit van de nog op te richten Arabische staat waarin het VN-verdelingsplan van 1947 voorzag. Volgens de Oslo-akkoorden van 1993 en 1995 zou de Westelijke Jordaanoever binnen 5 jaar worden overgedragen aan de Palestijnse Autoriteit. In 1996 werd Modi'in Illit in zone C van de Westelijke Jordaanoever gebouwd, dicht bij Ramallah. In mei 2008 besloot de gemeenteraad van Modi'ín Illit dat de nederzetting, ondanks de illegale bouw en uitbreidingen ervan, als stad beschouwd zou moeten worden. Westoeverbarrière In 2002 bouwde Israël de Israëlische Westoeverbarrière om Modi'in Illit heen ver in Palestijns gebied en confisqueerde daarmee honderden hectares land en maakte een plan voor uitbreiding van Modi'in Illit. In september 2004 begon de Israëlische gemeente hier met de illegale bouw van een nieuwe ultra-orthodoxe wijk, die tegen de Palestijnse stad Bil'in gebouwd werd. Deze wijk, Matityahu-Oost, werd in 2006 door een beslissing van het Israëlische Hooggerechtshof stopgezet, maar dit verbod werd door de 'Civil Administration' en de 'Supreme Planning Council for Judea en Samaria' omzeild. In 2007 oordeelde het Israëlische Hooggerechtshof dat de route van de barrière moest worden verlegd. Door de inwoners van nabijgelegen Palestijnse dorpen, waaronder Bil'in werden wekelijks demonstraties gehouden tegen de Israëlische bezetting en barrière. Daaraan namen ook Israëlische organisaties deel. In de periode tot 2010 leidde dat tot gewonde demonstranten en soldaten; één Palestijnse demonstrant kwam om het leven.
Modi’in Illit

Modi’in Illit (hebr. מודיעין עילית; arab. موديعين عيليت) – miasto położone w Dystrykcie Judei i Samarii w Izraelu. Leży w obszarze gór Judzkich, pomiędzy Jerozolimą a obszarem aglomeracji miejskiej Gusz Dan, w otoczeniu terytoriów Autonomii Palestyńskiej. Historia Miasto zostało założone w 1994 na terenach zdobytych przez Izrael podczas wojny sześciodniowej. Demografia Zgodnie z danymi Izraelskiego Centrum Danych Statystycznych w 2006 roku w mieście żyło 34,5 tys. mieszkańców. Populacja miasta pod względem wieku (dane z 2006): Źródło danych: Central Bureau of Statistics. Zobacz też Osiedla żydowskie Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Modi'in Illit Google Maps Mapa Modi'in Illit
Modi'in Illit

Modi'in Illit (Hebraico: מוֹדִיעִין עִלִּית; Árabe: موديعين عيليت, que significa "Modi'in Superior") é uma colônia e cidade israelense haredi na Cisjordânia. Construída em terras de cinco aldeias palestinas – Ni'lin, Kharbata, Saffa, Bil'in e Dir Qadis –, Modi'in Illit recebeu o status de cidade do governo israelense em 2008. A comunidade internacional considera os assentamentos israelenses ilegais sob a lei internacional, mas o governo israelense contesta essa afirmação. Está localizada a seis quilômetros (3,7 milhas) a nordeste de Modi'in-Maccabim-Re'ut e é frequentemente referida como Kiryat Sefer (que significa "Cidade do Livro"), o nome de seu primeiro bairro, estabelecido em 1994. Modi'in Illit também engloba o bairro de Achuzat Brachfeld. Em 2021, tinha uma população total de 80.996 habitantes, tornando-se o maior assentamento judeu na região. Referências
Modi'in Illit

Modi'in Illit (hebreiska: מוֹדִיעִין עִלִּית; arabiska: موديعين عيليت; bokstavligen Övre Modi'in) är en israelisk bosättning som ligger vid gränsen i Samarien (norra Västbanken) som en förort till den israeliska staden Modi'in. Modi'in Illit är den största bosättningen på Västbanken med över 40 000 invånare och är befolkad huvudsakligen av ultraortodoxa judar. Geografi och klimat Modi'in Illit ligger på Västbanken, norr om Modiin, 2,3 kilometer från den Gröna linjen, och 5 kilometer från motorväg 443. Beläget vid foten av Judeen Berg 286 meter över havet, har Modi'in Illit milda vintrar och varma, torra somrar med en dagstemperatur på i genomsnitt 30 ° C. Närliggande samhällen är Moshav Matityahu, Lapid och Hashmonaim. Se även Debir Källor Externa länkar Unsettled - In West Bank Settlements, Sign of Hope for a Deal - New York Times (July 2009) Wikimedia Commons har media som rör Modi'in Illit.
Модіїн-Іліт

Модіїн-Іліт (івр. מוֹדִיעִין עִלִּית) — місто на Західному березі річки Йордан в окрузі Юдеї та Самарії. Це найбільш населене єврейське поселення на Західному березі річки Йордан. Географія Місто розташоване на висоті близько 300 метрів на південно-західній околиці Самарії, серед горбистого ландшафту за 25 кілометрів на північний захід від історичного центру Єрусалиму, за 30 кілометрів на південний схід від Тель-Авіва та поблизу Зеленої лінії. На південь від міста пролягає долина ваді Нахаль-Модіїм. Історія Як випливає з назви, Модіїн-Іліт насправді є передмістям сусіднього міста Модіїн (хоча місто Модіїн-Іліт було побудовано раніше), точніше половиною нещодавно заснованого міста-побратима, будівництво якого почалося в 1990-ті роки. Модіїн-Іліт було засноване в 1996 році . Неформальна назва Кір'ят-Сефер нагадує про стародавнє єврейське поселення, яке існувало тут до 2 століття нашої ери, коли воно було зруйноване під час єврейського антиримського повстання . Сучасний Модіїн-Іліт був заснований як спільнота для ультраортодоксальних євреїв. Створення поселення ініціювали виключно приватні інвестори. Мета полягала в тому, щоб запропонувати ультраортодоксальним євреям доступне житло і таким чином розвантажити перенаселене місто Бней-Брак . Перші будинки в Модіїн Іліт були побудовані в 1994 році. У березні 2008 року село отримало статус міської ради (великого міста). Уряд Ізраїлю розглядає блок поселень навколо міста Модіїн Іліт як територію, яку має намір зберегти навіть після можливої мирної угоди з палестинцями. Демографія За даними з у 2009 році абсолютну більшість населення становили євреї (включаючи статистичну категорію «інші», яка включає неарабських жителів єврейського походження, але без офіційної приналежності до юдейської віри). Це великий місто зі швидким зростанням населення в довгостроковій перспективі. Станом на 2005 рік це найбільш густонаселене ізраїльське поселення на Західному березі (до того часу це звання мало місто Маалє-Адумім). На кінець 2017 року тут проживало 70 100 осіб. Разом із сусіднім містом Модіїн, яке мало 91 300 мешканців, та іншими меншими поселеннями, утворює агломерацію з майже 200 000 осіб. Згідно з планом 2003 року, очікується, що населення Модіїн Іліт налічуватиме 150 000 осіб. Населення винятково молоде. У 2013 році це було друге за величиною частки населення у віці до 17 років серед усіх міських поселень Ізраїлю (63,1 % від загальної кількості населення муніципалітету). Примітки
Qalansawe

Qalansawe (en hebreu: קלנסווה) (en àrab: قلنسوة) és una ciutat del Districte Central d'Israel. Segons l'Oficina Central d'Estadístiques d'Israel (OCEI), a finals de 2004, la ciutat tenia una població de 16.400 habitants, sent aquesta la segona menor ciutat del país.
Kalansuva

Kalansuva (hebrejsky קַלַנְסֻוָה, arabsky قلنسوة, v oficiálním přepisu do angličtiny Qalansawe, přepisováno též Qalansuwa nebo Kalansuwa) je město v Izraeli, v Centrálním distriktu. Geografie Leží v pobřežní nížině v nadmořské výšce 37 metrů, cca 30 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 12 kilometrů jihovýchodně od Netanje. Město je situováno necelé 3 kilometry od Zelené linie, která odděluje Izrael v jeho mezinárodně uznávaných hranicích od území Západního břehu Jordánu. Je lemováno zemědělsky obhospodařovanou krajinou. Kalansuva leží v oblasti nazývané Trojúhelník, obývané izraelskými Araby. 3 kilometry odtud navíc na Západním břehu jordánu leží palestinské arabské město Tulkarm. Osídlení na západní a severní straně je ryze židovské. Na východní straně leží další arabské město Tajbe (mezi nimi se ovšem nachází židovská vesnice Ša'ar Efrajim). Město je napojeno na místní silnici číslo 5614, která ústí do východozápadní dálnice číslo 57. Východně od města pak byla zbudována v severojižním směru vedoucí dálnice číslo 6 (takzvaná "Transizraelská dálnice"). Dějiny Kalansuva se poprvé zmiňuje ve 13. století. Nacházelo se zde dočasně i křižácké osídlení a nynější vesnice (později město) byla prý založena v 17. století. V roce 1949 se po podepsání dohod o příměří, které ukončily první arabsko-izraelskou válku stala součástí státu Izrael, přičemž ale místní arabská populace byla zachována. Roku 2000 byla Kalansuva povýšena na městskou radu (velké město), podle populace nejmenší město v Izraeli. Ve znaku obce je symbol místní mešity zřízené na místě staršího kostela. Demografie Kalansuva je město s ryze arabskou populací. Podle údajů z roku 2005 tvořili 99,9 % obyvatel v Kalansuva muslimští Arabové. Jde o středně velké sídlo městského typu s trvalým růstem. K 31. prosinci 2014 zde žilo 21 000 lidí. * údaje od roku 2010 zaokrouhleny na stovky Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kalansuva na Wikimedia Commons (arabsky) Oficiální stránky města[nedostupný zdroj]
Qalansawe

Qalansawe (auch Qalansuwa; arabisch قلنسوة, DMG Qalansuwa; hebräisch קלנסוה) ist eine Stadt im Zentralbezirk von Israel und liegt etwa vier Kilometer westlich des Westjordanlands im Meschullasch und 14 Kilometer östlich des Mittelmeers. 2022 hatte die Stadt eine Gesamtbevölkerung von 23.951. Damit gehört sie zu den 100 größten Städten des Landes. Geschichte Anfang des 12. Jahrhunderts bestand im Königreich Jerusalem der Kreuzfahrer die Ortschaft Calensué im Schutze der Kreuzfahrerburg Calansue im Besitz des Herren von Bethsan. Da Bethsan weit entfernt lag, wurde der Ort aber faktisch von Caesarea aus verwaltet. Am 8. April 1128 wurde Calensué vom Kastellan Godefroi de Flujeac in Anwesenheit König Balduins II. von Jerusalem an den Hospitaliterorden der Johanniter abgetreten. Die Abtretung wurde wenig später von Johann von Bethsan und dessen Sohn Hugo bestätigt, ebenso 1131 durch Walter von Caesarea. Nach der Schlacht bei Hattin 1187 fiel Calensué in den Herrschaftsbereich des Ayyubiden-Sultans Saladin. Wahrscheinlich wurde Calensué 1191, als der Dritte Kreuzzug unter Richard Löwenherz Arsuf zurückeroberte, ebenfalls wieder von den Kreuzfahrern besetzt, aber erst für das Jahr 1207 lässt sich belegen, dass die Johanniterritter wieder eine Garnison in Calensué unterhielten. 1265 wurde Calensué von den Mamluken erobert. Diese teilten das Ortsgebiet unter zwei Emiren auf, wodurch Calensué zu Gunsten des fünf Kilometer weiter südlich gelegenen Tira an Bedeutung einbüßte. Heute sind die Reste der Kreuzfahrerburg von neueren Gebäuden überbaut. Erkennbar sind heute noch die überbauten Reste eines Turmes, unterirdischen Gewölbehallen und darüber eine befestigte Halle. Sie dient heute als ʿAli-bin-Abi-Ṭalib-Moschee. Bevölkerung Im Jahre 2001 bestand Qalansawa zu 52 % aus Männern und zu 48 % aus Frauen. Einzelnachweise Weblinks qalansuwa website
Qalansawe

Qalansawe (en arabe : قلنسوة , en hébreu : קַלַנְסֻוָה) est une ville israélienne située dans le District Central, à quelques kilomètres de Netanya. Sa population s'élève en 2021 à 23 877 personnes majoritairement musulmanes. Histoire Dès le IXe siècle, Qalansawe est un arrêt sur la route du Caire à Damas. En 1128, durant les croisades, le village devient fortifié. En 1517, le village est inclus dans l'Empire ottoman. Le cartographe Pierre Jacotin place ce village sur sa carte de 1799. En 1870, l'explorateur français Victor Guérin note un village de 500 habitants. Lors du recensement de la Palestine mandataire de 1922, Qualansawe a une population de 871 personnes, toutes musulmanes. En 1945, le village compte 1 540 habitants musulmans. Pendant la guerre israélo-arabe de 1948, les forces juives ont décidé de détruire Qalansawe, mais le village n'a pas été pris ; il est transféré en souveraineté israélienne en mai 1949 dans le cadre de l'accord d'armistice israélo-jordanien. Personnalités originaires de Qalansawe Captain Ella Galerie Références Liens externes Site officiel Portail d’Israël
Qalansawe

Qalansawe, anche Qalansuwa, (in arabo قلنسوة‎?, in ebraico קַלַנְסֻוָה‎?, letteralmente "turbante") è una città nel distretto Centrale di Israele. Parte del Triangolo, nel 2017 aveva una popolazione di 22.370 abitanti. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Qalansawe Collegamenti esterni Sito ufficiale, su qalanmun.com.
Qalansawe

Qalansawe of Qalansuwa (Hebreeuws: קַלַנְסֻוָה, Arabisch: قلنسوة, letterlijk “tulband”) is een hoofdzakelijk door Palestijnse Israëliërs bewoonde stad in het Israëlische district Centrum. De stad ligt in de zogeheten Driehoek, een cluster van Palestijns-Israëlische dorpen en steden nabij de Groene Lijn. Geschiedenis Van de 9e eeuw tot aan de kruistochten was Qalansawe een stopplek op de route van Caïro naar Damascus, tussen Lajjun en Ramla. Gedurende de kruistochten stond het dorp bekend onder de namen Calanson, Calansue, Calanzon of Kalensue. In Qalansawe werd een kruisvaardersfort gebouwd, waarvan de overblijfselen heden ten dage nog bestaan. Sinds de Arabisch-Israëlische Oorlog van 1948 ligt Qalansawe in Israël. Demografie In 2016 bedroeg het inwonertal van Qalansawe 21.893. In 2001 bestond de bevolking uit Palestijns-Israëlische moslims. De bevolking was gemiddeld jong, met een percentage 65-plussers van 2,2%. Gemeenteplan jaren '70 goedgekeurd in...2017 In 2020 publiceerde de NGO Human Rights Watch het rapport Israël, discriminerende grondpolitiek snoert Palestijnen in waarin het drie casestudies geeft van Palestijnse stadjes in Israël, waaronder Qalansawe. Beschreven wordt hoe het er gesteld is met de infrastructuur. Met name de woningnood, de zonering en regionale of bovenregionale infrastructurele werken (waterleiding, elektriciteitskabels plus erbij horende sloop van woningen, verbod om te bouwen langs riviertje) waar de inwoners mee werden en worden geconfronteerd. Doorgaans worden Palestijnse gemeenten omgeven door joodse gemeenten (met toelatingseisen) of autowegen, groene zones of industriële zones. De Israëlische autoriteiten hebben voor het eerst een plan voor de gemeente Qalansawe goedgekeurd in 2017. Veel mensen zitten in angst omdat ze hebben gebouwd zonder permissie, omdat ze verwachtten die niet te krijgen. Als iemand bijvoorbeeld land bezit dat zich bevindt in een zone die voor landbouw bestemd is, mag diegene er geen boerderij opzetten. Herzoneren zou uniek zijn (niet in de naburige moshav ) . Maar men moet toch ergens wonen. Goedgekeurd in 2017, maar nog geen werkelijkheid... .
Kalansuwa

Kalansuwa (hebr. קלנסווה; arab. قلنسوة) – miasto położone w Dystrykcie Centralnym w Izraelu. Leży na równinie Szaron, w otoczeniu miasta At-Tajjiba, miasteczka Coran-Kadima, moszawów Azri’el, Kefar Jabec, Porat, Ge’ulim, Tenuwot, Be’erotajim, Niccane Oz i Sza’ar Efrajim. Historia Pierwsze wzmianki o wsi pochodzą z XIII wieku, jednak współczesna osada została założona w XVII wieku. 29 listopada 1947 roku Zgromadzenie Ogólne Organizacji Narodów Zjednoczonych przyjęło Rezolucję nr 181 o podziale Palestyny na dwa państwa: żydowskie i arabskie. Na mocy tej rezolucji wioska Kalansuwa miała znaleźć się w państwie arabskim, jednak podczas wojny o niepodległość w 1948 została zajęta przez wojska izraelskie. Po zawarciu rozejmu, wioska Kalansuwa znalazła się na terytoriach przyznanych państwu Izrael. Prawa miejskie Kalansuwa otrzymała w 2000. Demografia Zgodnie z danymi Izraelskiego Centrum Danych Statystycznych w 2008 roku w mieście żyło 18,1 tys. mieszkańców, wszyscy Arabowie. Zgodnie z danymi Izraelskiego Centrum Danych Statystycznych w Kalansuwie w 2000 było 2230 zatrudnionych pracowników i 396 pracujących na własny rachunek. Pracownicy otrzymujący stałe pensje zarabiali w 2000 średnio 3854 NIS, i otrzymali w ciągu roku podwyżki średnio o 4,0%. Przy czym mężczyźni zarabiali średnio 4412 NIS (podwyżka o 5,6%), a kobiety zarabiały średnio 2162 NIS (spadek o -12,4%). W przypadku osób pracujących na własny rachunek średnie dochody wyniosły 3764 NIS. W 2000 roku w Kalansuwie było 141 osób otrzymujących zasiłek dla bezrobotnych i 1891 osób otrzymujących świadczenia gwarantowane. Populacja miasta pod względem wieku: Źródło danych: Central Bureau of Statistics. Transport Na wschód od miasta przebiega autostrada nr 6, brak jednak możliwości bezpośredniego wjazdu na nią. Przez północno-wschodnią część miasta przebiega droga nr 5614, którą jadąc na wschód dojeżdża się do moszawu Sza’ar Efrajim i miasta At-Tajjiba, lub jadąc na północ dojeżdża się do drogi ekspresowej nr 57 (Netanja – Niccane Oz). Oświata W mieście znajdują się cztery szkoły podstawowe i cztery szkoły średnie, w których uczy się 3,8 tys. uczniów. Wśród szkół są między innymi: Umar Ibn al-Chatab, Ibn Sina, As-Salam, Chalid Ibn al-Walid oraz Ibn Ruszid. Kultura i sport W mieście jest ośrodek kultury, biblioteka publiczna oraz liczne obiekty sportowe. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Kalansuwy Google Maps Mapa Kalansuwy Amudanan
Калансуа

Калансуа (ивр. קלנסווה‎, араб. قلنسوة‎) — город (с 2000 года) в Центральном округе Израиля. История Деревня Калансуа уже существовала к моменту появления в Святой Земле крестоносцев, входя в цепь населённых пунктов вдоль тракта Каир-Дамаск. В хрониках зафиксирована передача замка Калансуа ордену госпитальеров в 1128 году рыцарем Годфруа де Флюжаком. По-видимому, госпитальеры сохраняли контроль над замком большую часть периода (за исключением 1887—1891 годов) до 1265 года, когда он был занят мамлюкским султаном Бейбарсом. Развалины крепости крестоносцев сохранились до настоящего времени. В 1870-х годах население деревни составляло около 500 человек. В 1882 году Калансуа, преимущественно застроенная саманными домами, окружающими развалины крепости, служила резиденцией каймакаму. К 1945 году население Калансуа превысило 1500 человек, на прилегающих землях выращивались в основном злаковые культуры, а также цитрусовые, бананы и другие фруктовые культуры. После арабо-израильской войны 1948—1949 годов Калансуа по условиям соглашения о прекращении огня между Израилем и Иорданией оказалась на израильской территории. С 2000 года Калансуа имеет статус города. Население и администрация По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 23 143 человека. Население практически полностью арабское и мусульманское. Население растёт с темпом в 2,6 % в год. Около 45 % населения составляют дети и подростки в возрасте до 17 лет, жители в возрасте 65 лет и старше составляют только 3,3 %. В городе 10 школ, в общей сложности 185 классов; в среднем в классе 30 учеников. 42,6 % учащихся, оканчивающих выпускной класс в 2012 году, выполнили программу образования в объёме, достаточном для получения аттестата зрелости, 27,4 % — в объёме, достаточном для поступления в университет. В городской совет избираются 12 депутатов. Мэр избирается прямым голосованием с 1978 года. В 2011 году по обвинению в коррупции и преступном сговоре был арестован действующий мэр Калансуа Махмуд Хаджиджа. Следствие по делу Хаджиджи окончилось обвинительным приговором ему и его советнику Юсуфу Мери. Экономика Порядка 6000 жителей города — наёмные работники, из них 46,5 % зарабатывают меньше минимальной зарплаты. 617 жителей города — частные предприниматели. По данным на 2011 год, средняя зарплата в городе — 5385 шекелей (6264 в среднем у мужчин и 3797 у женщин), средний месячный доход частного предпринимателя составляет 5500 шекелей. Доходы городского бюджета в 2011 году составили 63 486 шекелей, расходы — 64 111 шекелей. Суммарный долг городского совета составляет 28,5 тысяч шекелей. Примечания Ссылки qalanmun.com — официальный сайт Калансуа (араб.) (ивр.)
Qalansuwa

Qalansuwa (hebreiska: קלנסוה) är en ort i Israel. Den ligger i distriktet Centrala distriktet, i den norra delen av landet. Qalansuwa ligger 39 meter över havet och antalet invånare är 16 898. Terrängen runt Qalansuwa är platt åt nordväst, men åt sydost är den kuperad. Runt Qalansuwa är det tätbefolkat, med 591 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Netanya, 12,6 km väster om Qalansuwa. Trakten runt Qalansuwa består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Калансуа

Калансуа (араб. قلنسوة; івр. קלנסווה) — місто (з 2000 року) у Центральному окрузі Ізраїлю. Історія Село Калансуа вже існувала до моменту появи на Святій Землі хрестоносців, входячи в ланцюг населених пунктів вздовж тракту Каїр-Дамаск. У хроніках зафіксована передача замку Калансуа ордену госпітальєрів у 1128 році лицарем Годфруа де Флюжаком. Мабуть, госпітальєри зберігали контроль над замком більшу частину періоду (за винятком 1187—1191 років) до 1265 року, коли він був зайнятий мамлюкським султаном Бейбарсом. Руїни фортеці хрестоносців збереглися до теперішнього часу У 1870-х роках населення села складало близько 500 осіб. У 1882 році Калансуа, забудована переважно саманними хатами, що оточуввали руїни фортеці, служила резиденцією каймакаму До 1945 році населення Калансуа перевищило 1500 осіб. На прилеглих землях вирощувалися, головним чином, злакові культури, а також цитрусові, банани та інші фруктові культури. Після арабо-ізраїльської війни 1948—1949 років Калансуа за умовами угоди про припинення вогню між Ізраїлем та Йорданією опинилася на ізраїльській території. З 2000 року Калансуа має статус міста. Населення і адміністрація За даними Центрального статистичного бюро Ізраїлю, населення міста станом на 2016 рік становило 21 451 житель. Населення практично повністю арабське й мусульманське. Населення зростає з темпом — 2,6 % в рік. Близько 45 % населення складають діти та підлітки у віці до 17 років, жителі у віці 65 років і старше складають лише 3,3 %. У місті десять шкіл, у загальній складності 185 класів; в середньому в класі 30 учнів. 42,6 % учнів, які закінчують випускний клас у 2012 році, виконали програму освіти в обсязі, достатньому для отримання атестата зрілості, 27,4 % — в обсязі, достатньому для вступу до університету. До міської ради обираються 12 депутатів. Мер обирається прямим голосуванням з 1978 року. У 2011 році за звинуваченням у корупції і злочинній змові був заарештований чинний мер Калансуа Махмуд Хаджіджа. Слідство у справі Хаджіджі закінчилося обвинувальним вироком йому і його раднику Юсуфу Мері. Економіка Близько 6000 жителів міста — наймані працівники, з них 46,5 % заробляють менше мінімальної зарплати. 617 жителів міста — приватні підприємці. За даними на 2011 рік, середня зарплата в місті — 5385 шекелів (6264 в середньому у чоловіків і 3797 у жінок), середній місячний дохід приватного підприємця становить 5500 шекелів. Доходи міського бюджету в 2011 році склали 63 486 шекелів, витрати — 64 111 шекелів. Сумарний борг міської ради становить 28,5 тисяч шекелів. Примітки