Kfar Chitim

Kfar Chitim (hebrejsky כְּפַר חִטִּים, anglicky Kfar Hittim, v oficiálním seznamu sídel Kefar Hittim) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Dolní Galilea. Geografie Leží v oblasti s intenzivním zemědělstvím, v nadmořské výšce 27 metrů v Dolní Galileji, na náhorní plošině masivu Arbel, cca 2 kilometry od břehů Galilejského jezera. Obec se nachází cca 3 kilometry severozápadně od centra města Tiberias, cca 105 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 48 kilometrů východně od centra Haify. Kfar Chitim obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je zcela židovské. Výjimkou je vesnice Chamam cca 3 kilometry severozápadním směrem, kterou obývají izraelští Arabové respektive arabští Beduíni. Kfar Chitim je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice číslo 7717, jež vede do Tiberiasu. Dějiny Kfar Chitim byl založen v roce 1936. Jménem navazuje na stejnojmenné starověké sídlo zmiňované v Talmudu a Mišně, na které pak ve středověku navázala arabská vesnice Chittin (poblíž se udála r. 1187 bitva u Hattínu), která stávala až do války za nezávislost v roce 1948 cca 4 kilometry západně od dnešního mošavu. Během války za nezávislost roku 1948 byla tato oblast ovládnuta židovskými silami a arabské obyvatelstvo bylo vysídleno. Už v roce 1905 zakoupil Židovský národní fond některé pozemky v této lokalitě. Celkem šlo o 2000 dunamů (2 kilometry čtvereční). Tato plocha ale nebyla celistvá a rozdělovaly ji jiné parcely, které nadále patřily arabským majitelům. Zdejší půdu obdělávali Židé z nedaleké vesnice Micpa. Kvůli nedostatku vody a špatné bezpečnostní situaci ale byly tyto pozemky opuštěny. Roku 1924 se o jejich obdělávání pokusila skupina Kvucat Achim (קבוצת אחים), ale během arabských nepokojů roku 1929 byli její členové napadeni a roku 1933 pokus vzdala (opět se projevil i fatální nedostatek vody). V roce 1934 se zde o usídlení pokusilo několik židovských rodin z Tiberiasu, ale rovněž zde nevydržely. Nynější mošav vznikl roku 1936. Šlo o opevněnou osadu typu Hradba a věž a šlo o první sídlo tohoto typu. Jejími zakladateli byla skupina židovských přistěhovalců z Bulharska. Po sedmi letech bylo zprovozněno čerpací zařízení, které do osady přivádělo vodu z Galilejského jezera. Následovala výstavba silnice a zavedení elektřiny. Roku 1949 měl Kfar Chitim 246 obyvatel a rozlohu katastrálního území 3677 dunamů (3,677 kilometrů čtverečních). Kfar Chitim byl prvním mošavem podtypu mošav šitufi, kombinujícího některé prvky družstevního mošavu a kolektivního kibucu. Během ekonomické krize izraelských mošavů v 80. letech 20. století byla obec postižena dluhy a její rozvoj se zastavil. Od roku 1991 byla řízena insolvenčním správcem. Ekonomika Kfar Chitim je založena na zemědělství, turistickém ruchu a část obyvatel za prací dojíždí mimo obec. Ve vesnici fungují zařízení předškolní péče o děti. Základní škola je v Giv'at Avni. K dispozici tu je plavecký bazén, sportovní areály, společenské centrum, obchod, knihovna a synagoga. Plánuje se výstavba golfového areálu, který by měl ležet severně od vesnice. Východně od mošavu by měl vyrůst hotel. Demografie Obyvatelstvo mošavu Kfar Chitim je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Kfar Chitim Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 642 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 3,0 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kfar Chitim na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil