Bejt Lechem ha-Glilit

Bejt Lechem ha-Glilit nebo Galilejský Betlém, (hebrejsky בֵּית לֶחֶם הַגְּלִילִית, doslova "Galilejský Betlém" – pro odlišení od města Betlém v Judských horách jižně od Jeruzalému, anglicky Bethlehem of Galilee, v oficiálním seznamu sídel Bet Lehem HaGelilit) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Jizre'elské údolí. Geografie Leží v nadmořské výšce 174 metrů v Dolní Galileji, na pomezí severozápadní části zemědělsky využívaného Jizre'elského údolí a pahorkatiny na západním okraji Galileji. Jihovýchodně od vesnice vybíhá do údolí zalesněný kopcovitý hřbet Giv'at Chacir. Podél jeho západní strany do Jizre'elského údolí přitéká vádí Nachal Nahalal a souběžně s ním i vádí Nachal Bejt Lechem. Vesnice se nachází cca 16 kilometrů severozápadně od města Afula, cca 82 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 22 kilometrů jihovýchodně od centra Haify. Bejt Lechem ha-Glilit obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je smíšené – jižním směrem převládají v údolí židovská sídla. Na severní straně začíná kopcovitá krajina s výrazným zastoupením obcí, které obývají izraelští Arabové (například město Ka'abija-Tabaš-Chadžadžra cca 2 kilometry odtud). Arabové převládají i na východní straně (aglomerace Nazaretu). Bejt Lechem ha-Glilit je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice číslo 7513. Dějiny Bejt Lechem ha-Glilit je připomínán jako Bét-lechem už v Bibli, v Knize Jozue 19,15, kde je řazen mezi sídla kmene Zevulun. Připomíná se ještě v Talmudu a Mišně. Později byl zničen a ve středověku zdejší region osídlili Arabové. V roce 1906 zde vznikla vesnice německé křesťanské sekty Templeři pod jménem Betlehem in Galiläa (společně s nedalekou vesnicí Waldheim – dnes Alonej Abba, založenou roku 1907). Během první světové války bylo obyvatelstvo vesnice částečně deportováno tureckými úřady a obec čelila válečným rekvizicím, což zbrzdilo její rozvoj. Ve 30. letech 20. století část Templerů v Palestině ovlivnila nacistická ideologie. Za 2. světové války byla proto tato komunita britskými úřady internována a deportována. Většina německých obyvatel byla odsunuta v roce 1939. V roce 1948 byla opuštěná vesnice osídlena Židy. Židovské síly dobyly tuto vesnici 17. dubna 1948 v počáteční fázi války za nezávislost. Zakladateli nové osady byli židovští přistěhovalci z Rakouska, kteří tu zřídili zemědělský mošav. Ekonomika Bejt Lechem ha-Glilit je založena na zemědělství a turistickém ruchu. V centru obce se dochoval soubor původních vil německých osadníků z počátku 20. století. Část obyvatel za prací dojíždí mimo obec. V roce 1991 byla při stávající vesnici postavena nová obytná čtvrť, do které se přistěhovali i soukromí rezidenti (bez vazby na původní struktury mošavu). Zařízení předškolní péče o děti funguje přímo v obci, základní škola v nedaleké vesnici Kfar Jehošua. V Bejt Lechem ha-Glilit je k dispozici obchod, plavecký bazén, sportovní areály, pošta a synagoga. Demografie Obyvatelstvo mošavu Bejt Lechem ha-Glilit je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Bejt Lechem ha-Glilit Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 781 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 0,4 %. Odkazy Reference Související články mošav templeři Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bejt Lechem ha-Glilit na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil (hebrejsky) Oficiální internetové stránky obce