NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Centro Médico Hillel Yaffe

El Centro Médico Hillel Yaffe (en hebreo: המרכז הרפואי הלל יפה) es un hospital situado en la localidad de Hadera, en Israel. El centro fue fundado en 1957. El hospital está cerca de la ciudad de Hadera, a medio camino entre Haifa y Tel Aviv. El hospital sirve a una población de 400.000 habitantes, desde Zikhron Ya'aqov en el norte hasta Netanya en el sur, y desde la costa oeste hasta Umm al-Fahm y la Línea Verde. La diversidad de los pacientes del hospital es muy variada, representando a toda la población de Israel: población urbana y habitantes de los asentamientos rurales, residentes veteranos y nuevos inmigrantes, judíos, árabes, agricultores, trabajadores industriales y empleados. Los pacientes disfrutan de servicios médicos avanzados. Esta diversidad también se expresa en la composición demográfica de las persones empleadas por el hospital en las diversas ocupaciones. El centro médico sirve como modelo para la convivencia pacífica entre judíos y árabes, basada en el entendimiento mutuo y la tolerancia. Durante años, el hospital ha tratado a inmigrantes de la antigua Unión Soviética, Etiopía y otros países. El centro fue nombrado en honor a un médico israelí que trabajó en varios asentamientos judíos en Palestina durante la Primera Aliyá. El hospital actualmente ofrece servicios médicos para tratar una amplia gamma de problemas médicos, dentro de las diferentes áreas de especialización. El centro tiene aproximadamente 1.500 empleados ocupados en varias habilidades y profesiones: médicos, enfermeras, asistentes de laboratorio, técnicos, paramédicos, personal de mantenimiento y servicio, así como personal administrativo. Todas estas personas trabajan juntas para brindar el mejor servicio posible a los pacientes que lo necesitan.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Centro Médico Hillel Yaffe.
Civ'on

Civ'on (hebrejsky צִבְעוֹן, anglicky Tziv'on, v oficiálním seznamu sídel Ziv'on) je vesnice typu kibuc v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě ha-Galil ha-Eljon (Horní Galilea). Geografie Leží v nadmořské výšce 765 metrů na severním okraji Horní Galileji, na náhorní plošině 2 kilometry od hranice s Libanonem. Jižně od vesnice doznívají okraje zalesněného masivu Har Meron. V jeho předpolí pak stojí ještě návrší Har Sifsof (815 m n. m.). Vlastní vesnice Civ'on stojí na bezlesém návrší ohraničeném dvěma paralelně probíhajícími údolími. Na západní straně je to Nachal Civ'on, na straně východní Nachal Dišon. Obě se stékají severně od vesnice v lesním komplexu les Bar'am. Kibuc je situován cca 22 kilometrů severozápadně od břehů Galilejského jezera, cca 10 kilometrů severozápadně od města Safed, cca 122 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 47 kilometrů severovýchodně od centra Haify. Leží v hustě zalesněné a relativně řídce osídlené krajině. Civ'on obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky smíšené. Židovské obce převládají podél libanonských hranic. Cca 6 kilometrů severovýchodním směrem leží vesnice Richanija, kterou obývají izraelští Čerkesové. Dále k jihu a západu začíná hornatý region centrální Galileji, ve kterém mají demografickou převahu izraelští Arabové a Drúzové. Civ'on je na dopravní síť napojen pomocí dálnice číslo 89, ze které tu k severovýchodu odbočuje lokální silnice číslo 899, jež sleduje izraelsko-libanonskou hranici. Dějiny Civ'on byl založen v roce 1980. Podle jiného pramene v roce 1979. Původně šlo o polovojenské sídlo typu Nachal. Roku 1986 bylo převedeno na ryze civilní obec. Roku 1998 se Civ'on zapojil do Oblastní rady Horní Galilea. Jistou dobu vesnici obývala skupina mládeže ze sousedního kibucu Sasa. Od roku 2002 se vedení Oblastní rady Horní Galilea snažit obec posílit o stabilní osadnické jádro. V kibucu fungují zařízení předškolní péče. Základní škola je v kibucu Jiron a střední školství v kibucu Sasa. Je zde lékařská a zubní ordinace, veřejná knihovna a sportovní areály. Kibuc klade důraz na ekologický životní styl a vzdělání. Demografie Obyvatelstvo kibucu Civ'on je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v kibucu Civ'on Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě stagnující populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 112 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 15,5 %. Odkazy Reference Související články kibuc Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Civ'on na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální internetové stránky obce
Tziv'on

Tziv'on (Hebrew: צבעון, lit. 'Crayon') is a kibbutz in northern Israel. Located near Safed and the Lebanese border, it falls under the jurisdiction of Upper Galilee Regional Council. In 2024 it had a population of 450. History The village was established in 1980 as a Nahal settlement, and was civilianised in 1986. It was named after the nearby Tziv'on Stream. References External links Official website (in Hebrew)
Ciwon

Ciwon (hebr. צבעון; ang. Tziv'on) – kibuc położony w Samorządzie Regionu Ha-Galil ha-Eljon, w Dystrykcie Północnym, w Izraelu. Członek Ruchu Kibuców (Ha-Tenu’a ha-Kibbucit). Położenie Leży na północy Górnej Galilei, w pobliżu granicy z Libanem. Historia Kibuc został założony w 1980. Gospodarka Gospodarka kibucu opiera się na sadownictwie. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne kibucu Ciwon Google Maps Mapa kibucu Ciwon
Kerem ha-Tejmanim

Kerem ha-Tejmanim (hebrejsky: כרם התימנים, doslova Jemenitská vinice) je čtvrť v centrální části Tel Avivu v Izraeli. Je součástí správního obvodu Rova 5 a samosprávné jednotky Rova Lev ha-Ir. Geografie Leží na jihozápadním okraji centrální části Tel Avivu, na pobřeží Středozemního moře, v nadmořské výšce okolo 10 metrů. Jihozápadě od ní leží čtvrť Menašija, ve 2. polovině 20. století takřka zcela zbořená a nahrazená komerčními a hotelovými komplexy, na jihu pak leží čtvrti Šabazi a Neve Cedek. Popis čtvrti Čtvrť na severu a severovýchodě vymezuje Allenbyho ulice, na jihu ulice Karmelit, na východě ulice ha-Karmel, kde stojí tržnice Šuk ha-Karmel, a na západě mořské pobřeží. Zástavba má charakter husté blokové městské výstavby. Podél moře vyrůstají výškové hotelové a obytné rezidenční komplexy. V roce 2007 tu žilo 4560 lidí. Jméno čtvrti odkazuje na jemenitské Židy, kteří ji založili a obývají. Jde o jednu z nejstarších částí města. Odkazy Reference Související články Seznam čtvrtí v Tel Avivu Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kerem ha-Tejmanim na Wikimedia Commons
Kerem HaTeimanim

Kerem HaTeimanim (Hebrew: כֶּרֶם הַתֵּימָנִים, lit. "Vineyard of the Yemenites") is a neighborhood in the center of Tel Aviv, Israel. The neighborhood is adjacent to the Carmel Market. History Kerem HaTeimanim was established in 1906 by Yemenite-Jewish immigrants on lands which belonged to Aharon Chelouche, Yosef Moyal, and Haim Amzaleg. It was a poor neighborhood, with many of the single-story homes built with cheap materials such as wooden beams and tin roofing. In 1926, the WIZO women's volunteer organization opened an infant welfare center in the neighborhood operated by two nurses sent to England to study healthcare for young mothers and babies. In the early 1970s, Lehakat Tzlilei Kerem HaTeimanim (Sounds of the Vineyard Band) was formed by Kerem HaTeimanim guitarist Moshe ben Mush and singer Yosef "Daklon" Levi, a band that achieved fame in south Tel Aviv and beyond. Today, Kerem HaTeimanim is in the process of gentrification. Many of the original residents have been replaced by French and other foreign residents who purchased property there for investment. The neighborhood is still home to traditional Yemenite restaurants. In 2004, Lev HaIr Tower became the neighborhood's tallest building. The tower holds a public library, offices and several commercial businesses. It is a predominantly religious neighborhood where eateries are closed on the Sabbath. Zohar Argov, a 1980s Yemenite Israeli singer who grew up in Rishon LeZion made an album entitled Bekerem Hateymanim in celebration of the neighborhood's significance for Yemenite Israeli culture. Origin of the name According to the story, the original version of the neighborhood's name is "Kerem HaTeimani" (The Yemenite Vineyard), and its origin comes from the Yemenite guard who guarded Yosef Moyal's vineyard. Notable residents Notable residents include Knesset Member Michael Ratzon of the Likud, singer Boaz Sharabi and Israeli footballer Pini Balili. The musical duo, Nissim Menachem and Yossi Khoury of The Parvarim were residents of the suburb and the name of their band "Parvarim" ("suburbs") is a reference to Kerem HaTeimanim. References See also Neighborhoods of Tel Aviv
Kfar Zejtim

Kfar Zejtim (hebrejsky כְּפַר זֵיתִים, doslova "Olivová vesnice", anglicky Kfar Zeitim, v oficiálním seznamu sídel Kefar Zetim) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Dolní Galilea. Geografie Leží v oblasti s intenzivním zemědělstvím, v nadmořské výšce 55 metrů v Dolní Galileji, na náhorní plošině masivu Arbel, cca 5 kilometrů od břehů Galilejského jezera. Obec se nachází cca 7 kilometrů severozápadně od centra města Tiberias, cca 103 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 45 kilometrů východně od centra Haify. Kfar Zejtim obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je zcela židovské. Výjimkou je vesnice Chamam cca 3 kilometry severovýchodním směrem, kterou obývají izraelští Arabové respektive arabští Beduíni. Kfar Zejtim je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice číslo 7717, jež vede do Tiberiasu. Dějiny Kfar Zejtim byl založen v roce 1950. Zakladateli osady byla skupina židovských přistěhovalců z Jemenu. Ti se usadili zde, na opuštěných pozemcích zaniklé arabské vesnice Hittin, která stávala do války za nezávislost v roce 1948 cca 1 kilometr jihozápadně od dnešního mošavu. Roku 1187 se u ní odehrála bitva mezi křižáky a muslimským vojskem vedeným Saladinem. Roku 1931 měla tato arabská vesnice 931 obyvatel a 190 domů. Během války za nezávislost roku 1948 byla tato oblast ovládnuta židovskými silami a arabské obyvatelstvo bylo vysídleno. Jedinou stavbou, která nebyla zbořena, je svatyně Nabi Šu'ajb, která slouží jakou poutní místo pro Drúzy. Brzy po vzniku Kfar Zejtim část zakladatelů tuto vesnici opustila, ale byli doplněni příchodem nových židovských osadníků. Ti pocházeli převážně z Kurdistánu. Ekonomika Kfar Zejtim je založena zčásti na zemědělství. Část obyvatel za prací dojíždí mimo obec. Významnou roli hraje turistický ruch. V obci fungují zařízení předškolní péče o děti. Základní škola je v kibucu Lavi (náboženská) a v Giv'at Avni (sekulární). Dále je tu ješiva, knihovna, společenské centrum, zdravotní ordinace, obchod a sportovní areály. Demografie Obyvatelstvo mošavu Kfar Zejtim je smíšené, tedy sekulární i nábožensky orientované. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Kfar Zejtim Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 726 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 7,2 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kfar Zejtim na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Kfar Zeitim

Kfar Zeitim (Hebrew: כְּפַר זֵיתִים, lit. Village of Olives) is a moshav in northern Israel. Located adjacent to Tiberias, it falls under the jurisdiction of Lower Galilee Regional Council. In 2024 it had a population of 728. History The village was established in 1950 by Jewish immigrants from Yemen on the land of the depopulated Arab village of Hittin. The name of the village refers to the many olive groves in the area. Although some of the founders left the village later, over the years immigrants from Kurdistan have settled in the village. Education The village is home to The Kfar Zeitim Yeshiva, a Vocational High School and Youth Village for Ultra-Orthodox (Chareidi) Jewish boys with learning difficulties, Attention deficit hyperactivity disorder (ADHD) and similar conditions. The yeshiva combines study of Talmud and other Jewish texts with vocational training in Computers, Carpentry, Electricity and Agriculture and Animal husbandry. Rabbinic staff and a social worker tend to the emotional and spiritual needs of the students. The Yeshiva offers high levels of personal counseling and support from professionals including an educational psychologist, and a program of regular hikes and activities in the surrounding region. References
Kefar Zetim

Kefar Zetim (hebr. כפר זיתים) – moszaw położony w samorządzie regionu Ha-Galil ha-Tachton, w Dystrykcie Północnym, w Izraelu. Leży na wschód od Jeziora Tyberiadzkiego w Dolnej Galilei. Historia Moszaw został założony w 1950 przez emigrantów z Jemenu i Kurdystanu. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Kefar Zetim Google Maps Mapa moszawu Kefar Zetim
Talmej El'azar

Talmej El'azar (hebrejsky תַּלְמֵי אֶלְעָזָר, doslova „El'azarovy brázdy“, v oficiálním přepisu do angličtiny Talme El'azar, přepisováno též Talmei El'azar) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Haifském distriktu, v Oblastní radě Menaše. Geografie Leží v nadmořské výšce 25 metrů v pobřežní nížině. Jižně od obce protéká Nachal Chadera, do kterého tu zprava ústí Nachal Iron a zleva Nachal Jicchak. Obec se nachází 9 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 45 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu, cca 41 kilometrů jižně od centra Haify a 5 kilometrů východně od města Chadera. Talmej El'azar obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Pás měst a vesnic obývaných izraelskými Araby (takzvaný Trojúhelník) začíná až cca 6 kilometrů na jihovýchod odtud. 8 kilometrů na severovýchod začíná rovněž arabské osídlení ve Vádí Ara. Talmej El'azar je na dopravní síť napojen pomocí dálnice číslo 65. Dějiny Talmej El'azar byl založen v roce 1952. Jeho zakladateli byla skupina středostavovských obyvatel měst, kteří se rozhodli pro přechod na vesnický způsob obživy. Místní ekonomika je založena na zemědělství. Část obyvatel za prací dojíždí mimo obec. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Talmej El'azar Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 746 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 1,3 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Talmej El'azar na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Menaše Archivováno 2. 2. 2008 na Wayback Machine.
Talmei Elazar

Talmei Elazar (Hebrew: תַּלְמֵי אֶלְעָזָר, lit. 'Elazar Furrows' or 'Elazar Ridge') is a moshav in northern Israel. Located in the eastern Sharon plain to the north-east of Hadera, it falls under the jurisdiction of Menashe Regional Council. In 2024 it had a population of 953. History The village was established in 1952 by residents of Zikhron Ya'akov and Jewish immigrants from Eastern Europe and Iran on land to the east of the depopulated Palestinian village of Khirbat al-Sarkas, and was named after Elazar Warmassar, one of the heads of the PJCA. One of the residents runs a health and beauty span that offers snake massages. She uses California and Florida king snakes, corn snakes and milk snakes, claiming that contact with these reptiles is stress-relieving. Located on the outskirts of the moshav is a carnivorous plant nursery where various species of plants are grown, among them the Nepenthes, which can capture frogs and birds. References
Talme Elazar

Talme Elazar (hebr. תלמי אלעזר) – moszaw położony w Samorządzie Regionu Menasze, w dystrykcie Hajfa, w Izraelu. Położenie Moszaw Talme Elazar jest położony na południe od masywu Góry Karmel, w pobliżu miasta Hadera. Historia Moszaw został założony w 1952 roku przez imigrantów z Europy Wschodniej i Iranu. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie i uprawach w szklarniach. Na wschód od moszawu znajduje się baza lotnicza En Szemer, która jest wykorzystywana także do celów cywilnych. Linki zewnętrzne Mapa moszawu Talme Elazar Zdjęcie satelitarne moszawu Talme Elazar Google Maps
Ajn al-Asad

Ajn al-Asad nebo Ejn al-Asad (hebrejsky עין אל־אסד, arabsky عين الأسد‎, doslova „Lví Pramen“, v oficiálním přepisu do angličtiny Ein al-Asad) je vesnice v Izraeli, v Severním distriktu, v oblastní radě Merom ha-Galil, kterou obývají izraelští Drúzové. Geografie Leží přibližně 30 km východně od břehu Středozemního moře v nadmořské výšce 562 m na strmých severních svazích Bejtkeremského údolí, respektive jeho východní části zvané údolí Chananja na pomezí Horní a Dolní Galileje. Kopce, na kterých je vesnice situována, tvoří zároveň jižní okraj masivu Har Meron. Vesnice se nachází přibližně 112 km severovýchodně od centra Tel Avivu a 42 km severovýchodně od centra Haify. Ajn al-Asad obývají izraelští Drúzové, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky smíšené. V Bejtkeremském údolí se rozkládají lidnatá sídla městského charakteru jako Nahf nebo bývalé město Šagor, která obývají izraelští Arabové, a přímo v blízkosti vesnice pak i drúzská města Rama a Sadžur. Další drúzské obce leží na severozápadě (Bejt Džan a Peki'in). V regionu ale žijí i Židé (město Karmiel cca 10 kilometrů západně odtud a Safed přibližně 10 km na severovýchodě). V okolní krajině jsou pak rozptýlena další židovská sídla, většinou vesnického charakteru. Obec Ajn al-Asad je na dopravní síť napojena pomocí místní komunikace, která sem odbočuje z lokální silnice číslo 866. Dějiny Vesnice Ajn al-Asad je jediné drúzské sídlo v Izraeli, které vzniklo až ve 20. století. Založili ji Drúzové z nedalekého města Bejt Džan, kteří se sem přestěhovali a k nimž se přidali další Drúzové původem z dnešního Libanonu a Sýrie. K založení vesnice došlo počátkem 20. století. Podle jiného zdroje už roku 1899. Nová vesnice byla situována poblíž pramene Ajn al-Asad, který ji dal jméno. Hluboko do 20. století šlo ale jen o malou osadu s řádově desítkami obyvatel. Místní ekonomika je založena zčásti na zemědělství. Část obyvatel pracuje v izraelské armádě a policii. Jiní obyvatelé za prací dojíždějí mimo obec. Ve vesnici fungují zařízení předškolní péče o děti i základní škola. Demografie Obyvatelstvo Ajn al-Asad je tvořeno arabsky mluvícími Drúzy. Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě mírně rostoucím počtem obyvatel. K 31. prosinci 2014 zde žilo 858 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 0,6 %. Odkazy Reference Související články Drúzové Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ejn al-Asad na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Ein al-Asad

Ein al-Asad (Arabic: عين الأسد "the lion's spring", Hebrew: עין אל-אסד) is a Druze village in northern Israel. Located near Maghar in the Galilee, it falls under the jurisdiction of Merom HaGalil Regional Council. As of 2024 it had a population of 955. History The community was founded in the mid to late 19th century by Druze from nearby Beit Jann, who were later joined by Druze migrants from Lebanon and Jabal al-Druze in Syria. It was named after an eponymous wellspring outside the village. British Mandate In the 1922 census of Palestine conducted by the British Mandate authorities, Ein al-Asad had a population of 48, of whom 47 were Druze and one a Christian, increasing in the 1931 census to 81; 80 Druze and one Christian and a total of 18 houses. In the 1945 statistics, the population of Ein al-Asad together with Beit Jann was 1,640, all classified as "others" (meaning Druze, 120 of which were indicated as being in Ein al-Asad), who owned 43,550 dunams of land according to an official land and population survey. 2,530 dunams were plantations and irrigable land, while 7,406 dunams were used for cereals and 67 dunams were built-up (urban) land. Israel In the 21st century, tourism facilities develop in the village. See also Druze in Israel References Bibliography External links Welcome To 'Ayn al-'Asad Survey of Western Palestine, Map 4: IAA, Wikimedia commons
En al-Asad

En al-Asad (hebr. עין אל-אסד; arab. عين الأس; ang. Ein al-Asad) – wieś położona w Samorządzie Regionu Merom ha-Galil, w Dystrykcie Północnym, w Izraelu. Położenie Wieś jest położona na wysokości 562 metrów n.p.m. na granicy Dolnej Galilei i Górnej Galilei. Leży na stromych południowych zboczach masywu góry Meron, w północnej części Doliny Bet ha-Kerem. W jej otoczeniu znajduje się miasteczka Rama i Bet Dżan, moszaw Szefer, kibuce Parod i Moran, oraz wioska komunalna Kefar Chananja. Demografia Zgodnie z danymi Izraelskiego Centrum Danych Statystycznych w 2010 roku w En al-Asad żyło 834 mieszkańców, wszyscy Druzowie. Historia Wioska została założona na początku XX wieku przez Druzów, którzy przenieśli się tutaj z pobliskiej osady Bet Dżan, bądź z dzisiejszego Libanu lub Syrii. Podczas wojny domowej w Palestynie w rejonie tym stacjonowały siły Arabskiej Armii Wyzwoleńczej. Podczas I wojny izraelsko-arabskiej w październiku 1948 Izraelczycy przeprowadzili operację Hiram. W dniu 30 października Ein el-Asad została zajęta przez izraelskich żołnierzy. Kultura i sport W wiosce znajduje się ośrodek kultury i biblioteka. Z obiektów sportowych jest boisko do piłki nożnej. Edukacja W wiosce jest przedszkole i szkoła podstawowa. Starsze dzieci są dowożone do szkół średnich w miejscowości Rama. Turystyka Wioska stanowi dogodne miejsce do rozpoczęcia wędrówek po górach Górnej Galilei. Jest tutaj kilka pensjonatów i restauracji, które obsługują ruch turystyczny. Gospodarka Lokalna gospodarka opiera się na rolnictwie i sadownictwie, głównie drzew oliwnych. Część mieszkańców pracuje w izraelskiej armii i policji. Komunikacja Z wioski wyjeżdża się lokalną drogą w kierunku wschodnim, dojeżdżając do skrzyżowania z drogą nr 866. Jadąc nią w kierunku północno-wschodnim dojeżdża się do moszawów Szefer i Amirim, oraz kibucu Parod. Natomiast jadąc w kierunku południowo-zachodnim dojeżdża się do skrzyżowania z drogą nr 85. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne En al-Asad Google Maps Mapa En al-Asad