NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Pardesiya

Pardesiya (en hébreu : פַּרְדֵּסִיָּה) est une ville d’Israël, dans le District centre. Elle est située sur la plaine de Sharon, entre Kfar Yona et le Conseil régional d'HaSharon Lev (Conseil régional). Elle a été fondée entre 1937 et 1939. Sa population en 2007 était de 6 200, et sa superficie est de 1 273 dounams (~ 1,3 km2) [ 3 ] Histoire Les terres de Pardesiya ont été achetés en 1928 par Jean-Yona Fisher, mais sont restés inutilisés. En 1937, Avraham Tabib de l'organisation yéménite Olim demande à ses membres de venir sur cette terre pour construire un village, promettant des terres pas cher. Vingt familles sont venues s'installer en 1939 et achevent leur construction. Au cours de la Seconde Guerre mondiale, les villageois se sont retrouvés sans emploi et incapables de payer les impôts pour leur logement. Les habitants ont réussi à régler le problème avec l'Agence juive pour Israël et ont pu continuer à vivre dans le village. Après la guerre, un nouveau quartier a été construit, ainsi qu'un ma'abara pour accueillir les nouveaux immigrants. Pardesiya a gagné le statut de Conseil local en 1952. Géographie et emplacement Pardesiya est située sur la plaine de Sharon, en bordure de Kfar Yona à l'est et de Tzur Moshe du Conseil régional HaSharon Lev. L'autoroute 4 borde la ville à l'ouest, et la route 5613 au sud. Son altitude est de 35 m au-dessus du niveau des mers. Démographie En 2008, Pardesiya compte 6 318 habitants constitué de 99,5 % de juif, et les 0,5 % restants non-Arabes. La répartition par âge est la suivante: Relations internationales Jumelage La ville de Pardesiya est jumelée avec: Viersen (Allemagne) Références Notes Source (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Pardesiya » (voir la liste des auteurs). Portail d’Israël
Pardesiya

Pardesiya (in ebraico פַּרְדֵּסִיָּה‎?, in arabo: بردسيا) è una città israeliana nel distretto Centrale. Situata nella pianura di Sharon, tra Kfar Yona e il consiglio regionale di Lev HaSharon, è stata fondata tra il 1937 e il 1939. Nel 2019 aveva una popolazione di 5 930 abitanti; la sua giurisdizione è di 1.273 dunum (~1,3 km²). Storia Le terre di Pardesiya furono acquistate nel 1928 da Jean-Yona Fisher, ma rimasero inutilizzate. Nel 1937, Avraham Tabib dell'organizzazione yemenita olim, chiese ai suoi membri di seguirlo per costruire un villaggio su queste terre, promettendo la vendita di terreni a buon mercato. Venti famiglie arrivarono e nel 1939 fu completata la costruzione. Durante la seconda guerra mondiale, gli abitanti del villaggio si ritrovarono disoccupati e incapaci di pagare le tasse per le loro abitazioni. I residenti riuscirono comunque a risolvere la questione con l'aiuto dell'Agenzia ebraica per Israele, continuando a vivere nel villaggio. Dopo la guerra fu costruito un nuovo quartiere e una ma'abara per assorbire i nuovi immigrati. Pardesiya ottenne lo status di consiglio locale nel 1952. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Pardesiya Collegamenti esterni Sito ufficiale, su pardesia.muni.il.
Pardesijja

Pardesijja (hebr. פרדסייה; arab. زيمر; pol. Plantacja Cytrusów Boga) – samorząd lokalny położony w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Leży na równinie Szaron, w otoczeniu miasta Netanja, miasteczka Kefar Jona, oraz moszawów Cur Mosze, Nordijja, Januw i Ge’ulim. Historia Tutejsza ziemia została zakupiona w 1928 przez Jean-Yona Fishera, lecz długo pozostawała nieużywana. W 1937 Avraham Tabib poprosił członków organizacji żydowskich imigrantów z Jemenu o założenie nowej osady rolniczej w tym miejscu. W odpowiedzi w 1938 osiedliło się tutaj 20 rodzin, które w 1939 ukończyły budowę domów. W utrzymaniu się mieszkańcom wioski pomagała Agencja Żydowska. Po II wojnie światowej utworzono tutaj obóz dla imigrantów (ma'abara), nastąpił również wzrost liczebności mieszkańców wioski. W 1952 uzyskała ona status samorządu lokalnego Demografia Zgodnie z danymi Izraelskiego Centrum Danych Statystycznych w 2008 roku w mieście żyło 6,3 tys. mieszkańców. Populacja miasta pod względem wieku: Źródło danych: Central Bureau of Statistics. Edukacja W miejscowości znajduje się szkoła podstawowa Tapuz. Jest także centrum edukacji religijnej Chabad of Pardesiya - Gan Abanim. Sport W zachodniej części miasteczka jest kompleks sportowy z boiskiem do piłki nożnej, kortami tenisowymi, basen pływackim i salami treningowymi. Gospodarka Gospodarka miejscowości opiera się na rolnictwie i sadownictwie. Wielu mieszkańców Pardesijji dojeżdża do pracy do stref przemysłowych pobliskich miasteczek. Tutejsza firma Friendly Robotics produkuje różnorodne mechaniczne urządzenia domowe, w tym zautomatyzowane odkurzacze. Komunikacja Wzdłuż południowej granicy miasteczka przebiega droga nr 5613 , która jest jednocześnie północną granicą moszawu Cur Mosze. Jadąc tą drogą na zachód dojeżdża się do drogi ekspresowej nr 4 (Erez-Kefar Rosz ha-Nikra), a jadąc na wschód dojeżdża się do moszawu Ge’ulim. Lokalna droga prowadzi na północ do drogi ekspresowej nr 57 (Netanja-Niccane Oz). Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Pardesijji Google Maps Mapa Pardesijji Amudanan
Пардесия

Пардесия (ивр. פרדסיה‎) — местный совет в Центральном округе Израиля. Расположен примерно в 28 км к северо-востоку от центра Тель-Авива и в 5 км к юго-востоку от города Нетания, на прибрежной равнине, на высоте 54 м над уровнем моря. Площадь совета составляет 1,273 км². История В 1928 году земли Пардесии были приобретены сионистским активистом Жаном-Йоной Фишером, но долгое время оставались неиспользованными. В 1937 году Авраам Табиб из организации йеменских евреев позвал её членов, чтобы те основали на этих землях поселение. На место прибыли 20 семей и в 1938 году начали строительство деревни. Пардесия получила статус местного совета в 1952 году. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 5 930 человек. Динамика численности населения по годам: Города-побратимы Фирзен, Германия Примечания Ссылки Официальный сайт (ивр.)
Pardesiyya

Pardesiyya (hebreiska: פרדסיה) är en ort i Israel. Den ligger i distriktet Centrala distriktet, i den norra delen av landet. Pardesiyya ligger 53 meter över havet och antalet invånare är 6 254. Terrängen runt Pardesiyya är platt. Runt Pardesiyya är det mycket tätbefolkat, med 1 135 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Netanya, 5,5 km nordväst om Pardesiyya. Omgivningarna runt Pardesiyya är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Kommentarer Källor
Kabul (Izrael)

Kabul (hebrejsky כָּבּוּל nebo כאבול,arabsky كابول, v oficiálním přepisu do angličtiny Kabul) je místní rada (malé město) v Izraeli, v Severním distriktu. Geografie Leží v nadmořské výšce 77 metrů na rozhraní Izraelské pobřežní planiny a Dolní Galileji, poblíž Haifského zálivu. Jihovýchodně od města se terén zvedá směrem k hoře Har Kavul, ze které sem stéká vádí Nachal Kavul. Podél severovýchodního okraje obce pak protéká vádí Nachal Segev, do kterého zde ústí Nachal Ašlil. Kabul se nachází cca 98 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 22 kilometrů severovýchodně od centra Haify, v hustě osídleném pásu, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky smíšené. Vlastní Kabul je osídlen izraelskými Araby. Arabské je i sousední město Tamra a některá další sídla na severní, jižní i východní straně. Mezi nimi jsou ale rozptýleny menší židovské vesnice. Západně od Kabulu pak začíná oblast pobřežní Haifského zálivu s demografickou převahou židů (konurbace měst Krajot). Město je na dopravní síť napojeno pomocí severojižní osy dálnice číslo 70. Dějiny Kabul navazuje na biblické židovské sídlo Kabúl připomínané v Knize Jozue 19,27 Jeho název prý vznikl od místního druhu půdy. Podle jiné teorie je odvozen od hebrejského slova gvul- hranice. Flavius Iosephus popisuje, že v dobách první židovské války v 1. století našeho letopočtu proti městu vyrazily římské legie. Našly ale město opuštěné, protože jeho obyvatelé uprchli. Později ve středověku byla lokalita osídlena muslimskými Araby. Francouzský cestovatel Victor Guérin koncem 19. století popisuje Kabul jako vesnici se 400 muslimskými obyvateli. Kabul byl stejně jako celá oblast západní Galileje dobyt izraelskou armádou v rámci Operace Dekel během války za nezávislost v červenci roku 1948. Izraelští vojáci obec obsadili 15. července 1948. Většina místních obyvatel nebyla vysídlena a Kabul si tak ponechal svůj arabský ráz. Po roce 1948 ale cca 40 % obyvatel obce tvořili arabští obyvatelé okolních vesnic al-Damun, Mia'r, al-Birw a al-Ruways, které byly v průběhu války vysídleny. Roku 1976 byla vesnice Kabul povýšena na místní radu (malé město). V současnosti se už jen menšina obyvatelstva zabývá zemědělstvím, obzvláště v skleníkových plantážích na západním okraji obce. V Kabulu fungují dvě základní školy a dvě mešity. Demografie Kabul je etnicky zcela arabské město. Podle údajů z roku 2005 tvořili Arabové 100 % a arabsky mluvící muslimové 99,8 % obyvatelstva. Jde o středně velké sídlo městského charakteru, třebaže zejména na okrajích obce je zástavba spíše vesnického typu. K 31. prosinci 2017 zde žilo 13 600 lidí. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kabul na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon
Kabul (Israel)

Kabul (arabisch كابول, DMG Kābūl; hebräisch כָּאבּוּל Kābūl, im Tanach כָּב֖וּל Kavūl) ist eine rein arabisch bewohnte Kleinstadt und ein biblisches Gebiet südöstlich der Stadt Akko im Nordbezirk Israels. Die Stadt liegt auf einer Höhe von 40 bis 160 Meter über NN. Die Etymologie des Namens ist unklar, der Name wird sowohl vom Wort gvul („Grenze“) als auch von einem Begriff für „fruchtbare Erde“ und vom hebräischen Wort mekubbal abgeleitet. Der Überlieferung zufolge waren die Bewohner Kabuls so reich, dass sie sich mit Gold und Silber kleideten. Allgemeines Kabul entwickelte sich seit dem Ende der Mandatszeit von einem kleinen Ort mit etwa 100 Gebäuden, ohne Bildungseinrichtungen und unter 600 Einwohnern zu einer Stadt mit 11.993 Einwohnern (2022) und mehreren Schulen, Gesundheitseinrichtungen und einem Landwirtschaftsforschungszentrum auf einer Fläche von knapp 7,15 km². Die einzige Zufahrtsstraße nach Kabul führt von Westen her von der Road 70. Geschichte Erwähnung findet der Ort wahrscheinlich bereits in der Bibel als Grenzort des Gebiets von Asser während der Landnahme unter Josua (Jos 19,27 ). Später wurde Kabul von König Salomon an Hiram von Tyros übergeben, als Dank für die Hilfe am Tempelbau. Flavius Josephus beschreibt Kabul (Chabolo) als einen ehemaligen Grenzort des Ptolemäergebiets, von dem aus Überfälle nach Galiläa unternommen wurden. Dieses alte Kabul ging wegen interner Zwistigkeiten unter. Es ist historisch nicht eindeutig belegt, dass das heutige Kabul identisch mit dem biblischen und dem bei Flavius Josephus genannten ist. Al-Muqaddasī beschrieb im Jahr 985 das zu der Zeit unter abbasidischer Herrschaft stehende Kabul als einen Ort mit weiten Zuckerrohrplantagen und Herkunftsort des besten Zuckers im ganzen Gebiet Syrien. In der Zeit der arabischen Kalifate war Kabul einer der Hauptorte eines syrischen Militärdistrikts. Im Mittelalter wurde Kabul zur jüdischen Pilgerstadt, da sich der Überlieferung nach die Grabstätten von Ruben und Simeon in Kabul befinden, ebenso die des Propheten Micha. Während des Mittelalters kamen weitere Grabstätten dazu, unter anderem von Jehuda ha-Levi, Abraham ibn Esra oder Solomon ibn Gabirol. Später wandelte sich Kabul zu einem rein arabisch bewohnten Ort. Im Krieg um Israels Unabhängigkeit 1948 wurde Kabul von der Scheva Brigade während der Operation Dekel kampflos eingenommen. Nur wenige Bewohner Kabuls flohen, die meisten Bewohner verhielten sich den israelischen Streitkräften gegenüber neutral oder freundlich. Daher blieb Kabul als arabischer Ort bestehen und wurde 1974 in den Status eines Lokalverbands erhoben. Literatur Immanuel Benzinger: Chabolo. In: Paulys Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft (RE). Band III,2, Stuttgart 1899, Sp. 2017. Edward Robinson, Eli Smith: Biblical researches in Palestine and the adjacent regions : a journal of travels in the years 1838 & 1852; Verlag J. Murray, London 1856 Zev Vilnay: Legends of Palestine; The Jewish Publication Society of America, 1932 Einzelnachweise
Kabul (Israele)

Kabul (in arabo كابول‎?, in ebraico כָּבּוּל‎?) è una città araba nel distretto Settentrionale di Israele, situata a 14 chilometri a sud-est di Acri e a nord di Shefa-'Amr. Nel 2018, aveva una popolazione di 13 854 abitanti. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kabul (Israele)
Кабул (деревня)

Кабу́л (ивр. כאבול‎, араб. كابول‎) — арабская деревня в Северном округе Израиля. Имеет статус местного совета с 1976 года. Большинство жителей Кабула являются арабами-мусульманами. Окрестности Кабула были населены ещё с древних времён. На месте деревни находилось еврейское поселение времён Второго храма, а также со времён римского и византийского владычества над Иудеей. В деревне находится могила Авраама ибн Эзры. В деревне 5 школ, в которых учатся всего 2 370 учеников, из них 1 341 в младших классах и 1 029 в старших классах. В среднем, в одном классе учатся 29 детей. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 14 095 человек. Плотность населения составляет 1 343 человек на квадратный километр. Общий прирост населения — 2,1 %. На каждых 1000 мужчин приходится 959 женщин. Примечания
Кавул

Кавул (хебр. כָּבּוּל; арап. كابول) јесте израелски град претежно насељен Арапима. Припада Северноме округу Израела, удаљен је 14 километара југоисточно од Акре и северно од Шефа Амра. Године 2019. имао је 14.095 становника. Повест Класично доба Кавул је вероватно исти онај град који се спомиње у Светоме писму, први је спомиње Исус Навин, а потом се појављује и у Првој књизи о царевима. У Кабулу су пронађени фрагменти грнчарије из персијскога периода као и ископане гробне коморе, коришћене од 1. до 4. века. У римско доба, Јосиф Флавије назива град „Каволо“ (Chabolo) у којем се улогорио. Описао га је као део са којег су вршени упади у Галилеју. Пронађени су уломци са краја хеленистичко-раноримског периода, римског и византијског периода и купатило (које је доцније ископано) које датира из византијског доба, а коришћено је и у ери Омајада. Референце Спољашње везе Добродошли у Кавул Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (20. фебруар 2010) Преглед Западне Палестине, Мапа 5: ИАА Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (28. септембар 2018), Викимедиа Цоммонс
Kabul, Israel

Kabul (hebreiska: כבול) är en ort i Israel. Den ligger i distriktet Norra distriktet, i den norra delen av landet. Kabul ligger 92 meter över havet och antalet invånare är 9 497. Terrängen runt Kabul är kuperad österut, men västerut är den platt.Runt Kabul är det ganska tätbefolkat, med 90 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Karmi'el, 10,2 km nordost om Kabul. Trakten runt Kabul består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kabul.
Urim

Urim (hebrejsky אוּרִים, doslova „Světla“, v oficiálním přepisu do angličtiny Urim) je vesnice typu kibuc v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Eškol. Geografie Leží v nadmořské výšce 96 metrů na severozápadním okraji pouště Negev; v oblasti která byla od 2. poloviny 20. století intenzivně zúrodňována a zavlažována a ztratila charakter pouštní krajiny. Jde o zemědělsky obdělávaný pás přiléhající k pásmu Gazy a navazující na pobřežní nížinu. Podél západního okraje kibucu protéká vádí Nachal Besor, na kterém tu je Národní park Eškol. Obec se nachází 22 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 88 kilometrů jihojihozápadně od centra Tel Avivu, cca 86 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 25 kilometrů západně od města Beerševa. Urim obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Urim je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice 234, která se tu kříží s lokální silnicí 241. Dějiny Urim byl založen v roce 1946. Vznikl v říjnu 1946 v rámci masivní osidlovací operace 11 bodů v Negevu, kdy bylo během jediného dne zřízeno v jižní části tehdejší mandátní Palestiny jedenáct nových židovských osad. Zakladateli této byli Židé převážně z Bulharska napojení na organizaci Gordonia, kteří před založením této osady procházeli výcvikem v Ra'ananě. Během války za nezávislost v roce 1948 se kibuc, do té doby situovaný do blízkosti nynější vesnice Gvulot, přesunul do současné polohy. Koncem 40. let měl kibuc 30 obyvatel a rozlohu katastrálního území 4 000 dunamů (4 kilometry čtvereční). Místní ekonomika je založena na zemědělství (pěstování obilovin, luštěnin, brambor, podzemnice olejné, zeleniny, citrusů, produkce mléka, chov drůbeže) a průmyslu (firma Noam Urim Enterprises na výplňové hmoty do peřin a stavební izolace). V obci funguje zařízení předškolní péče o děti. Dále je tu k dispozici zdravotní středisko, plavecký bazén, sportovní areály a obchod se smíšeným zbožím. Demografie Obyvatelstvo kibucu je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Urim Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě kolísající populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 482 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 1,4 %. Odkazy Reference Související články kibuc Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Urim na Wikimedia Commons (hebrejsky) (anglicky) Oficiální stránky Oblastní rady Eškol Archivováno 11. 5. 2008 na Wayback Machine.
Urim (Kibbuz)

Urim (hebräisch אוּרִים Ūrīm, deutsch ‚Lichter‘) ist ein etwa 30 km westlich von Beʾer Scheva gelegener Kibbuz im Süden Israels mit 426 Einwohnern (2022). Zehn Kilometer westlich von Urim verläuft die Grenze zum südlichen Gazastreifen. Der Kibbuz wurde in der Nacht vom 5. zum 6. Oktober 1946, am Ende des Jom-Kippur-Festes, im Rahmen der Operation 11 Punkte in der Wüste Negev gegründet. Die Gründer waren hauptsächlich Juden aus Bulgarien, die späteren Siedler kamen meist aus Nordamerika. Weblinks kibbutz urim (Memento vom 1. Juli 2004 im Internet Archive) (englisch) Einzelnachweise
Urim, Israel

Urim (Hebrew: אוּרִים, lit. Lights) is a kibbutz in the Negev desert in southern Israel. Located near the border of the Gaza Strip and about 30 kilometers west of Beersheba, the kibbutz falls under the jurisdiction of Eshkol Regional Council. In 2024, it had a population of 454. History Kibbutz Urim was founded on 6 October 1946 as one of the 11 points in the Negev by a gar'in of young Jews from Bulgaria, later joined by North American members of Habonim. According to Walid Khalidi, Urim was established on land which had belonged to the Palestinian village of Al-Imara. Al-Imara became depopulated in the 1948 Arab–Israeli War, and Urim was established about 1 km south of the village site. Economy Kibbutz Urim operated a blanket factory that was devastated by fire in the 1980s. Today Noam Urim manufactures needle-punched nonwoven fabrics. Kibbutz Urim is a co-owner of Ora Field Crops, which is operates together with Kibbutz Kissufim also in the northwestern Negev. The cultivated area is about 27,000 dunam (almost 6,700 acres). Over two-thirds of the fields are irrigated from water sources supplied by water mains with hydraulic valves, communications and automation networks. Autumn crops include potatoes, carrots, radishes, wheat, barley and onions; spring crops include sunflowers, peanuts and corn. The summer crop is table grapes. Equine therapy project Olympic equestrian Daniel Bluman has an equine therapy project in Israel that he operates in conjunction with Kibbutz Urim. Military Near the kibbutz are the military bases of Unit 8200 of the Military Intelligence Directorate, unit 414 of the Combat Intelligence Collection Corps), and the Southern District of the Home Front Command. October 7 attacks In the October 7 Hamas attack on Israel in 2023, several locations near Urim were attacked. Allegedly, Hamas militants (al-Qassam) were looking for a particularly sensitive Unit 8200 military base known as "Yarkon" and got lost. The kibbutzim's Equine therapy project project was also attacked. Bluman said:This touches very close to home... I am both pro-Israel and pro-Palestine, because I am pro-life, pro-human rights, and unfortunately right now the only way to get to that is by eradicating Hamas and terrorists groups that are fighting religious wars. Erez Kalderon from Kibbutz Nir Oz, a student in the equine therapy program, was kidnapped by Hamas when the boy was 11 years old, and was held hostage. In December 2023, for the first time since the attack on the program, the program was able to work with children. Notable residents J.J. Goldberg (born 1949), editor-in-chief of The Forward, U.S. bureau chief of The Jerusalem Report, managing editor of The Jewish Week. Yaacov Heller (born 1941), Israeli-American sculptor and jewelry designer Josie Katz (born 1940), singer, actress, dancer, and painter Notes References External links Urim Archived 26 January 2016 at the Wayback Machine Negev Information Centre Personal website about Urim
Urim

Urim (en hebreo: אוּרִים‎, en árabe: أوريم‎) es un kibutz en el suroeste de Israel, en la zona noroeste del desierto del Néguev. Localizada cerca de la Franja de Gaza, a 30 km de Beerseba, es dependiente del Concejo Regional Eshkol. En 2021 tenía una población de 504 habitantes.​ Fue fundado en 1948, en terrenos que habían pertenecido al pueblo palestino de Al-Imara, el cual quedó despoblado como consecuencia de la guerra árabe-israelí de 1948, estableciéndose Urim a 1 km al sur del emplazamiento original del pueblo.​ La comunidad fue fundada en Ra'anana en 1945 por inmigrantes búlgaros de los grupos Gordonia y Maccabi Youth, pero la mayor parte del asentamiento posterior procedió de norteamericanos de Habonim Dror. El kibutz propiamente dicho se asentó el 6 de octubre de 1946, en víspera del Yom Kipur de dicho año, como uno de los 11 puntos en el Néguev. El kibutz cuenta con una planta industrial llamada Noam Orim,​ que anteriormente producía relleno para mantas, abrigos y productos textiles. En noviembre de 1987 la fábrica se incendió por completo. Tras su restauración, se centró en la producción de tejidos no tejidos. En 2005, el 51% de la propiedad fue adquirida por Shlag Shamir. En la actualidad, sus telas se comercializan en Israel y se exportan al extranjero. Cuentan así mismo con una asociación de cultivos extensivos, Gdash Ora, que procesa alrededor de 30 000 dunams. Los principales cultivos son patatas y trigo y existen otros campos de labranza en los que se cosechan zanahorias, cebolla o cacachuete. También hay una pequeña fábrica para crear envases llamada Sonral Urim. Referencias
Urim

Urim (en hébreu : אוּרִים) est un kibboutz situé dans le désert du Néguev, près de la frontière avec la bande de Gaza. Il a été fondé en 1946 par des immigrants originaires de Bulgarie. Ce kibboutz relève de la juridiction du conseil régional d'Eshkol. En 2022, il comptait 510 habitants. Liens externes Site officiel Portail d’Israël
Урим

Урим (ивр. אורים‎) — кибуц, расположенный недалеко от границы с сектором Газа, в 30 км к западу от Беэр-Шевы, рядом с городом Офаким. Относится к районному совету Эшколь. Название города в переводе с иврита означает «огни». История Киббуц был основан в Йом-кипур 1946 года с 5 на 6 октября во время операции «11 точек» в пустыне Негев. Основателями киббуца были в основном евреи из Болгарии, более поздние поселенцы были в основном выходцами из Северной Америки. Занятость В кибуце действует завод по производству нетканных материалов «Noam Urim», торговый центр, столовая, бассейн, офтальмологическая клиника, паб. Кибуц выращивает семена на продажу. Основные отрасли хозяйства: птицеводство, животноводство, полеводство. Имеются фабрики одеял и футляров для ювелирных изделий. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 502 человека. Примечания См. также Урим и туммим