NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Yevul

Yevul (hébreu : יְבוּל, litt. « Récolte ») est un moshav situé dans la zone Hevel Shalom (en) dans l'ouest du Néguev, en Israël, près des frontières égyptienne et gazaouie. Il est rattaché administrativement au conseil régional d'Eshkol. Il compte 345 habitants en 2017. Le moshav fait partie de l'Union agricole. Historique Le moshav est fondé en 1981 par des colons israéliens évacués du Sinaï égyptien. En 2005, les trois quarts des résidents de la colonie de Netzarim dans la bande de Gaza sont retirés de leur village en raison du plan de désengagement unilatéral et s'installent temporairement à Yevul pendant que de nouvelles constructions de logements commencent dans la région. Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Yevul » (voir la liste des auteurs). Voir aussi Liens externes Portail d’Israël
Jewul

Jewul (hebr. יבול) – moszaw położony w samorządzie regionu Eszkol, w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Leży w zachodniej części pustyni Negew, w otoczeniu kibucu Kerem Szalom, moszawu Jated oraz wioski Awszalom. Na zachodzie przebiega granica z Egiptem. Historia Moszaw został założony w 1981 przez żydowskich osadników ewakuowanych z półwyspu Synaj. W 2005 zamieszkała tutaj duża grupa osadników z ewakuowanego osiedla Netzarim (hebr. נצרים) w Strefie Gazy. Dla ich potrzeb wybudowano we wschodniej części moszawu 110 nowych domów z drogami, pełną infrastrukturą i szkołą religijną. Edukacja W moszawie znajduje się szkoła religijna Talmud Tora Noam Netsarim. Kultura i sport W moszawie jest ośrodek kultury i boisko sportowe. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie, uprawach w szklarniach (m.in. pomidory) i sadownictwie. Komunikacja Na zachód od moszawu przebiega droga ekspresowa nr 10 (Kerem Szalom–Owda), brak jednak możliwości wjazdu na nią. Z moszawu wyjeżdża się na północny wschód drogą nr 2200, którą dojeżdża się do moszawu Jated i drogi nr 2211, która prowadzi na północ do drogi nr 232 . Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Jewul Google Maps Mapa moszawu Jewul Amudanan
Moran (Izrael)

Moran (hebrejsky מוֹרָן‎, v oficiálním přepisu do angličtiny Moran) je vesnice typu kibuc v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Misgav. Geografie Leží v nadmořské výšce 317 metrů, v Dolní Galileji, cca 30 kilometrů východně od břehů Středozemního moře a cca 17 kilometrů na západ od Galilejského jezera. Je situována na pahorku, na jižní straně rozmezí údolí Bejt ha-Kerem a údolí Chananija. Jižně od vesnice protéká v hlubokém údolí vádí Nachal Calmon. Obec se nachází cca 110 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 40 kilometrů severovýchodně od centra Haify. Moran obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky smíšené. 3 kilometry na severozápad leží město Rama, které obývají izraelští Arabové a Drúzové. Podobné složení populace má i město Maghar 3 kilometry na jižní straně. Jediným větším židovským sídlem v této oblasti je Karmiel 10 kilometrů na západ, v údolí Bejt ha-Kerem. Krajina mezi těmito městskými centry je ovšem postoupena řadou menších židovských vesnic. Obec Moran je na dopravní síť napojena pomocí místní komunikace, jež sem odbočuje z dálnice číslo 85. Dějiny Vesnice Moran byla založena v roce 1977 souběžně s programem Micpim be-Galil, který vrcholil na přelomu 70. a 80. let 20. století a v jehož rámci vznikly v Galileji desítky nových židovských vesnic s cílem posílit židovské demografické pozice v tomto regionu a nabídnout kvalitní bydlení kombinující výhody života ve vesnickém prostředí a předměstský životní styl. Pojmenována je podle místního druhu keře (kalina). Zakladateli obce byla skupina dosavadních obyvatel měst, kteří se rozhodli pro vesnický život a procházeli předtím kvůli tomu výcvikem v kibucu Ginosar u Galilejského jezera. Ekonomika je založena na zemědělství, průmyslu (továrna na plasty) a turistice. Kibuc prošel privatizací a zbavil se většiny prvků kolektivního hospodaření. V Moran je k dispozici zdravotní ordinace, plavecký bazén, sportovní areály, obchod, synagoga a zařízení předškolní péče o děti. Základní škola je ve vesnici Gilon. Vesnice má výhledově projít výraznou stavební expanzí a plánovaná kapacita kibucu je 250 rodin. V současnosti se zájemcům nabízí 35 stavebních parcel. Demografie Obyvatelstvo Moran je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili populaci v Moran Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě rostoucím počtem obyvatel. K 31. prosinci 2014 zde žilo 433 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 2,5 %. Odkazy Reference Související články kibuc Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Moran na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Moran, Israel

Moran (Hebrew: מוֹרָן, lit. 'Viburnum') is a kibbutz in northern Israel. Located in the Lower Galilee near Karmiel, it falls under the jurisdiction of Misgav Regional Council. In 2024 it had a population of 437. History Moran was founded in 1977 by a kvutza of youths, most of whom had grown up in cities, and who had been training in kibbutz Ginosar. It was named for the viburnum plant that grows wild in the area. The kibbutz runs a 28-room guesthouse. References
Giv'at Ela

Giv'at Ela (hebrejsky גִּבְעַת אֵלָה, anglicky Givat Ela, v oficiálním seznamu sídel Giv'at Ela) je vesnice typu společná osada (jišuv kehilati) v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Jizre'elské údolí. Geografie Leží v Dolní Galileji, v nadmořské výšce 265 metrů, na okraji pohoří Harej Nacrat (Nazaretské hory). Jižně od města vystupuje zalesněný vrch Giv'at Timrat. Na jihozápadě terén zvolna klesá směrem k Jizre'elskému údolí. Západně od obce stojí pahorek Giv'at Bar, na východní straně od vesnice je to kopec Giv'at Cefach. Na severu pokračuje zvlněná krajina, kterou protéká vádí Nachal Cipori. Vesnice se nachází cca 5 kilometrů severozápadně od Nazaretu, cca 85 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 25 kilometrů jihovýchodně od Haify. Giv'at Ela obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je převážně arabské. Rozkládají se tu četná sídla obývaná izraelskými Araby, včetně aglomerace Nazaretu, která k vesnici zasahuje městem Ilut (necelé 2 kilometry východním směrem). Mezi nimi jsou ale rozptýleny menší židovské vesnice, které zde vytvářejí územně souvislý blok (obsahuje dále vesnice ha-Solelim, Cipori, Alon ha-Galil, Chanaton, Hoša'aja a Šimšit) Giv'at Ela je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice číslo 7626, jež vede k západu, přes sousední arabské město Zarzir a ústí do dálnice číslo 77. Dějiny Giv'at Ela byl založen v roce 1988. Jménem navazuje na sousední arabské město Ilut. Iniciativa k založení této nové obce vzešla od vedení Oblastní rady Jizre'elské údolí. V první fázi se tu usadilo cca 200 rodin. V roce 2003 už zde žilo 1750 lidí. Plánovalo se rozšíření o 180 bytových jednotek, které měly vyrůst ve dvou etapách. V obci funguje zařízení předškolní péče o děti a základní škola, kam dojíždějí i žáci z okolních vesnic. Je tu k dispozici plavecký bazén, knihovna, společenské centrum, zdravotní ordinace, obchod a synagoga. Demografie Obyvatelstvo v Giv'at Ela je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Giv'at Ela Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo s dlouhodobě stagnující populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 1845 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 3,2 %. Odkazy Reference Související články společná osada Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Giv'at Ela na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil (hebrejsky) Oficiální internetové stránky obce
Givat Ela

Givat Ela (Hebrew: גִּבְעַת אֵלָה, lit. 'Ela Hill') is a community settlement in northern Israel. Located near Ilut and Zarzir, it falls under the jurisdiction of Jezreel Valley Regional Council. In 2024 it had a population of 1,780. History The village was established in 1988 at the initiative of a gar'in of people from near Haifa. References External links Village website (in Hebrew)
Giwat Ela

Giwat Ela (hebr. גִּבְעַת אֵלָה; ang. Givat Ela; pol. To Wzgórze) – wieś komunalna położona w Samorządzie Regionu Emek Jizre’el, w Dystrykcie Północnym, w Izraelu. Położenie Giwat Ela jest położona na wysokości od 230 do 295 metrów n.p.m. na północno-zachodnim skraju masywu górskiego Hare Nacerat, oddzielającego Dolinę Bejt Netofa od Doliny Jezreel w Dolnej Galilei, na północy Izraela. Na południe od wsi wznosi się zalesione wzgórze Giwat Timrat (364 m n.p.m.). Teren po stronie północnej i południowo-zachodniej mocno opada w kierunku wadi strumienia Cippori. W jej otoczeniu znajduje się miasto Migdal ha-Emek, miasteczka Zarzir i Ilut, oraz wsie komunalne Szimszit i Timrat. Na południe od wsi znajduje się baza wojskowa Ma’alul. Giwat Ela jest położona w Samorządzie Regionu Emek Jizre’el, w Poddystrykcie Jezreel, w Dystrykcie Północnym Izraela. Historia W 1983 roku władze państwowe podjęły decyzję o utworzeniu w tej okolicy dwóch nowych żydowskich osiedli mieszkaniowych. Miały być one przeciwwagą dla okolicznych społeczności arabskich, oraz miały przyczynić się do zmniejszenia problemu braków mieszkaniowych. We wrześniu 1986 roku rozpoczęto budowę pierwszych domów mieszkalnych i w 1988 roku utworzono wieś Giwat Ela. Była to osada, której mieszkańcy dojeżdżali do pracy w pobliskich strefach przemysłowych. Inicjatywa założenia tej nowej osady wyszła od grupy młodych mieszkańców Hajfy, którzy chcieli zamieszkać w wiejskiej okolicy, zachowując przy tym wysokie standardy życia. Planowana jest dalsza rozbudowa wioski. W 2000 roku powstała sąsiednia wieś Szimszit. Demografia Większość mieszkańców wsi jest Żydami, jednak nie wszyscy identyfikują się z judaizmem. Tutejsza populacja jest świecka: Gospodarka i infrastruktura Mieszkańcy wsi dojeżdżają do miejsc pracy położonych poza osadą. We wsi jest przychodnia zdrowia i sklep wielobranżowy. Transport Ze wsi wyjeżdża się na północny zachód na drogę 7626 w miejscowości Zarzir. Jadąc tą drogą na północny zachód dojeżdża się do drogi ekspresowej nr 77, a jadąc na południowy zachód dojeżdża się do skrzyżowania drogi nr 75 z drogą nr 73 przy moszawie Nahalal. Edukacja i kultura Wieś posiada własne przedszkole i szkołę podstawową. Starsze dzieci są dowożone do szkoły średniej w moszawie Nahalal. We wsi jest ośrodek kultury z biblioteką, basen pływacki, sala sportowa z siłownią, boiska oraz korty tenisowe. Jest tu także synagoga i mykwa. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Giwat Ela. [w:] Google Maps [on-line]. [dostęp 2012-12-11]. (ang.). Mapa Giwat Ela. [w:] Amudanan [on-line]. [dostęp 2012-12-11]. (hebr.).
Isfiya

Isfiya (en hebreu, עספיא; en àrab, عسفيا) és un poble de gairebé 10.000 habitants situat al cim del mont Carmel a uns 15 km al sud de Haifa, a Israel. La població d'Isfiya és majoritàriament drusa i compta amb una minoria cristiana. Juntament amb Daliyat el-Carmel, també de població drusa, forma el municipi de Ciutat de Carmel. Isfiya fou fundada a mitjan segle xvii, durant l'Imperi Otomà. L'any 1930 s'hi van trobar diverses restes arqueològiques que incloïen una sinagoga amb mosaics i 4.500 monedes d'or de l'època romana. Al voltant de la ciutat també hi ha el parc nacional del mont Carmel.
Isfija

Isfija (hebrejsky עספיא, arabsky عسفيا, v oficiálním přepisu do angličtiny Isifya, přepisováno též Ussefiya) je místní rada (malé město) v Izraeli, v distriktu Haifa, které bylo v letech 2003–2009 součástí města Ir Karmel. Geografie Leží v nadmořské výšce 520 metrů v kopcovité a zalesněné krajině v pohoří Karmel, cca 75 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 13 kilometrů jihovýchodně od Haify (nedaleko okraje její aglomerace). Město je situováno na hlavní hřbet Karmelu, z nějž na obě strany spadají strmá údolí se sezónními vodními toky (vádí). Přímo u obce takto na jihozápad tečou vádí Nachal Nec, Nachal Chejk a Nachal Alon, která pak ústí do vádí Nachal Oren, na severovýchod vedou vádí Nachal Sevach a Nachal Jagur, na sever Nachal Nešer a na východ do Zebulunského údolí vede Nachal Chusejfa. Vzhledem k poloze v centrální části Karmelu se v okolí města rozkládají nejvyšší vrcholy celého pohoří. Zejména jde o horu Rom Karmel (546 m n. m.) na severozápadním okraji obce, se sousedními vrcholy Har Alon či Har Ela. Na severovýchodním okraji města stojí návrší Micpe Chusejfa. Isfiji obývají arabsky mluvící izraelští Drúzové stejně jako sousední obec Dalijat al-Karmel. V okolní krajině ale převažuje židovské osídlení. Město je na dopravní síť napojeno pomocí místní silnice číslo 672. Dějiny Vznikla na místě staršího byzantského osídlení. Našly se tu i stavební pozůstatky z křižáckého období. Kromě toho zde roku 1930 byly objeveny i zbytky židovského osídlení z 5. století zvaného Husifa. Nynější drúzská vesnice byla založena počátkem 18. století. Obyvatelé se živili pěstováním oliv, citrusů a produkcí medu. V obci se nachází drúzská hrobka Abú Abdaláha. Po roce 1948 se Isfija rozrůstala a roku 1951 získala dosavadní vesnice status místní rady (menšího města). Roku 2003 byly obce Dalijat al-Karmel a Isfija sloučeny do města Ir Karmel. Šlo o jediné drúzské město v Izraeli. Vytvoření města bylo součástí programu izraelské vlády, v jehož rámci mělo dojít ke slučování obcí a tím k zefektivnění místní správy a samosprávy. Unie se ale neosvědčila. Město dlouhodobě čelilo špatné finanční situaci a dluhům. V roce 2009 byla například do obou jeho částí kvůli nespláceným účtům přerušena společností Mekorot dodávka vody. Na přání místních obyvatel bylo rozhodnuto město Ir Karmel rozpustit. 5. listopadu 2008 s tím souhlasil Kneset a v srpnu 2009 se obě původní historické obce, jež ho tvořily, osamostatnily. Demografie Isfija je město s ryze arabskou populací, ve které převládají ze 78 % izraelští Drúzové. 17 % obyvatel jsou arabští křesťané, 5 % arabští muslimové. Uvádí se tu i několik Židů. K 31. prosinci 2015 zde žilo 11 800 lidí. * údaje za roky 1955, 2000, 2002 a od roku 2010 zaokrouhleny na stovky Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Isfija na Wikimedia Commons Související články Haifský distrikt
Isfiya

Isfiya (Arabisch: عسفيا; Hebreeuws עִסְפִיָא), ook geschreven als Ussefiya or Usifiyeh, is een gemeente in Israël. In 2003 werd de gemeente gefuseerd met het nabijgelegen Daliyat al-Karmel om zo samen Karmel-stad te vormen. In 2008 gingen zij echter weer uit elkaar en verkregen hun onafhankelijke status terug. Bevolking In 2019 telde Isfiya 12.503 inwoners, een aantal dat de afgelopen decennia continu is gestegen. Nagenoeg alle inwoners zijn etnische Arabieren (98,5%): voornamelijk Druzen (77,1%), maar er zijn ook christelijke (13,6%) en islamitische (9,1%) Arabieren aanwezig. In 2019 woonden er ook 109 inwoners van Joodse afkomst, circa 0,9% van de bevolking.
Исфия

Исфия (ивр. עספיא‎, араб. عسفي‎) — местный совет в Хайфском округе Израиля. Расположен примерно в 75 км к северо-востоку от центра Тель-Авива и в 13 км к юго-востоку от города Хайфа, в горном массиве Кармель, на высоте 520 м над уровнем моря. Площадь совета составляет 15,561 км². В 2003 году Исфия была объединена с ближайшей друзской деревней Дальят-аль-Кармель, образовав город Кармель. В 2009 году новый город был обратно разделён на 2 местных совета. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 12 503 человека. 78 % населения — друзы, 17 % — арабы-христиане и 5 % — арабы-мусульмане. Динамика численности населения по годам: Примечания
Kfar Yehezkel

Kfar Yehezkel (Hebrew: כְּפַר יְחֶזְקֵאל, lit. Yehezkel Village) is a moshav in northern Israel. Located in the Jezreel Valley, six kilometres southeast of Afula, it falls under the jurisdiction of Gilboa Regional Council. In 2024 the moshav had a population of 1,224. History Kfar Yehezkel was founded on 16 December 1921 by pioneers of the Second Aliyah. Settlers from Tel Hai and Hamara, which was evacuated because of Arab attacks from Lebanon, were also among the founding members. It was the second moshav ovdim in Palestine, after Nahalal. Originally called Ayn Tib'un after the nearby spring, the early development of the moshav was funded by the partners of E & J S Sykes, a firm of international cotton, tea & opium merchants based in Manchester and Baghdad. E & J S Sykes (established in 1894) was a partnership of four Baghdadi brothers: Ezra Sassoon Sehayik (b. 1860, later known as Ezra Sassoon), Joseph Sassoon Sehayik (b. 1863, from 1888 known as Joseph Sassoon Sykes, naturalised British 1904), Moshi Sassoon Sehayik (b. 1875, later known as Moshi Sassoon Schayek), and Heskel Sassoon Sehayik (b. 1883, naturalised British 1907). In 1910, Heskel Sehayik returned from Manchester to Baghdad and shortly thereafter was drowned whilst swimming in the Tigris River. The proceeds of his life insurance policy were invested in the family business, and in 1923 the three surviving brothers made a substantial donation to the moshav in memory of Heskel, after whom the moshav was renamed. The driver of the moshav was injured in 1936 during a spate of Arab violence. Architectural master plan Kfar Yehezkel's general layout was designed by Richard Kauffmann at about the same time as he drew the plans for the better-known Nahalal settlement. Similarly, it grouped the public buildings at the centre with several residential buildings surrounding them along an inner ring road, with individual plots of agricultural land radiating outwards between straight roads, and additional housing along these roads. The geometrical symmetry of the initial settlement was less stringent than was the case with Nahalal, also due to the semicircular shape of the plateau at the centre of the village. Notable residents Igal Talmi (born 1925), nuclear physicist Uzi Feinerman (1924–1975), politician, Member of the Knesset References Further reading HaReuveni, Immanuel (1999). Lexicon of the Land of Israel (in Hebrew). Miskal – Yedioth Ahronoth Books and Chemed Books. p. 505. ISBN 965-448-413-7. Yuval Elezri (ed) – Lexicon Mapa – Eretz Israel – Map's Concise Gazetteer of Israel Today 2003 Tel Aviv MAP Mapping and Publishing (in Hebrew) On Sabbath Eve Satan Came to Kfar Yehezkel: The Conflict over the Establishment of a Synagogue in a Socialist Village
Ga'aton

Ga'aton (hebrejsky גַּעְתּוֹן, v oficiálním přepisu do angličtiny Ga'ton) je vesnice typu kibuc v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Mate Ašer. Geografie Leží v nadmořské výšce 294 metrů na západních svazích Horní Galileji, které jižně od obce spadají do údolí, jímž protéká vádí Nachal Ošrat. Na severní straně pak protéká v hlubokém terénním zářezu Nachal Ga'aton a do něj ústící Nachal Mejrav. Kibuc je situován nedaleko od okraje Izraelské pobřežní planiny, 12 kilometrů od břehu Středozemního moře a 9 kilometrů od libanonských hranic, 11 kilometrů východně města Naharija, cca 110 kilometrů severoseverovýchodně od centra Tel Avivu a cca 30 kilometrů severovýchodně od centra Haify. Ga'aton obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky smíšené. Západním a severním směrem převládají židovská sídla, na jihu a východě začínají oblasti centrální Galileji, které obývají ve vyšší míře izraelští Arabové a Drúzové. Jižně od kibucu leží drúzské město Januch-Džat. Ga'aton je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice číslo 8833, která vede od pobřežní nížiny do města Ma'alot-Taršicha. Dějiny Ga'aton byl založen v roce 1948. Pojmenován je podle stejnojmenného židovského sídla zmiňovaného v Talmudu. Zakladateli kibucu byli židovští přistěhovalci z Maďarska napojení na hnutí ha-Šomer ha-Ca'ir a sdružení do skupiny Achad be-Maj (האחד במאי, První máj) a takto zněl i původní název vesnice. Zdejší obyvatelé patřili během války za nezávislost v roce 1948 k oporám vojenských jednotek Palmach. Později populaci posílily i další skupiny, rodilých Izraelců nebo židovských přistěhovalců z Jižní Ameriky. Ekonomika kibucu je založena na zemědělství a průmyslu (produkce zdravotnického materiálu). V Ga'aton fungují zařízení předškolní péče. Základní škola je v obci Kabri. Dále je zde k dispozici zdravotní ordinace, obchod, plavecký bazén a sportovní areály. Demografie Obyvatelstvo kibucu Ga'aton je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Ga'aton Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu se populací, která po dlouhodobé stagnaci zaznamenává nárůst. K 31. prosinci 2014 zde žilo 545 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 4,2 %. Odkazy Reference Související články kibuc Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ga'aton na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Vered Yeriho

Vered Yeriho (en hebreu: ורד יריחו) (en català: Rosa de Jericó) és un moixav i un assentament israelià situat a l'Àrea de Judea i Samaria, en la Cisjordània ocupada per l'estat sionista d'Israel. El moixav es troba prop de la ciutat de Jericó, situada en la Vall del Jordà, i pertany a la jurisdicció del Consell Regional de Meguilot. El 2017 tenia una població de 298 habitants. La comunitat internacional considera que els assentaments israelians en la Cisjordània ocupada són il·legals segons el dret internacional, però el govern israelià no està d'acord amb aquesta afirmació. Història Segons l'organització ARIJ, el 1978 Israel va confiscar 618 dunams de terreny del llogaret palestí de Nabi Musa, per construir Vered Yeriho. La comunitat va ser fundada el 1979 com a resultat de la separació del nucli secular del nucli religiós de Mitzpe Yeriho, un assentament proper situat a l'oest de Vered Yeriho. El moixav es troba en un turó que domina la secció d'Aqabat Jaber de Jericó. Des del camí perimetral del moixav, es pot veure la ciutat de Jericó i el nord de la Mar Morta. Estatus legal D'acord amb la legislació internacional, tant l'ocupació israeliana de Cisjordània com els assentaments Israelians com Vered Yeriho són il·legals. L'article 49 de la Quarta convenció de Ginebra, del qual Israel és signant, especifica que «la Potència ocupant no podrà efectuar l'evacuació o el trasllat d'una part de la pròpia població civil al territori ocupat per ella». El 19 de juliol de 2024, la Cort Penal Internacional va dictaminar que els assentaments israelians «violen el dret internacional» i va ordenar que Israel ha d'«aturar els assentaments i evacuar els colons». Referències
Vered Yeriho

Vered Yeriho (en hebreo: ורד יריחו) (en español: Rosa de Jericó) es un moshav y un asentamiento israelí ubicado en la Gobernación de Jericó, en Cisjordania (Palestina). El moshav se encuentra cerca de la ciudad de Jericó, situada en el Valle del Jordán, y según el sistema administrativo israelí en los territorios ocupados pertenece a la jurisdicción del Consejo Regional de Meguilot. En 2017 tenía una población de 298 habitantes. La comunidad internacional considera que los asentamientos israelíes en la Cisjordania ocupada son ilegales según el derecho internacional, pero el gobierno israelí no está de acuerdo con esta afirmación.​ Historia Según la organización ARIJ, en 1978 Israel confiscó 618 dunams de terreno de la aldea palestina de Nabi Musa para construir Vered Yeriho. La comunidad fue fundada en 1979 como resultado de la disociación del núcleo secular del núcleo religioso en Mitzpe Yeriho, un asentamiento cercano situado al oeste de Vered Yeriho. El moshav se encuentra en una colina que domina la sección del campamento de refugiados de Aqabat Jaber, en Jericó. Desde el camino perimetral del moshav se puede ver la ciudad de Jericó y el norte del Mar Muerto.​ Referencias