NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Arrába (Izrael)

Arrába nebo Arraba též Arraba Batuf (hebrejsky עַרָבָּה‎ nebo עראבה‎, arabsky عرّابة‎, v oficiálním přepisu do angličtiny Arrabe) je místní rada (malé město) v Izraeli, v Severním distriktu. Geografie Leží v nadmořské výšce 237 m v pahorkatině v Dolní Galileji, na jižním okraji údolí Bik'at Sachnin, v místech kde do údolí svažuje vysočina Harej Jatvat s horami Har Avtaljon a Har ha-Achim. Severně od vesnice se terén svažuje do vlastního údolí, do kterého přitéká po východním okraji města vádí al-Chasin, po západní straně vádí Nachal Chanina. Město se nachází přibližně 100 km severovýchodně od centra Tel Avivu a 33 km severovýchodně od centra Haify, v hustě osídleném pásu, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky smíšené. Vlastní Arrábu obývají izraelští Arabové. Arabské je i sousední větší město Sachnín. Židovské osídlení je zastoupeno rozptýlenou sítí menších vesnic v rámci oblastní rady Misgav. Arrába je na dopravní síť napojena pomocí lokální silnice číslo 805 (směr Sachnin a Dejr Channa) a číslo 804 (směr k severu k aglomeraci okolo města Karmiel). Dějiny Arrába stojí na místě starověkého židovského města Arav (ערב) z doby Druhého chrámu, připomínaného i v Talmudu. Město bylo zničeno v první židovské válce v 1. století našeho letopočtu. Později se stalo v byzantském období křesťanským sídlem. Ve středověku byla obec osídlena Araby. Podle tradice zde byl pohřben středověký rabín Chanina ben Dosa (חנינא בן דוסא‎). V roce 1968 byly v obci odkryty pozůstatky kostela s byzantskou mozaikou. V 18. století zde bylo sídlo Dahera el-Omara – místního muslimského vládce. Arrába byla dobyta izraelskou armádou v rámci operace Chiram během války za nezávislost v říjnu roku 1948. Vesnice pak na rozdíl od mnoha jiných arabských obcí dobytých Izraelem nebyla vysídlena a zachovala si svůj arabský ráz. V roce 1965 byla vesnice Arrába povýšena na místní radu (malé město). V roce 1976 byla obec dějištěm násilných demonstrací místních obyvatel proti konfiskacím půdy ve prospěch židovského osidlování regionu. Výročí jejich potlačení bývá pravidelně připomínáno v rámci takzvaného Dne půdy (Land Day). Většina obyvatel za prací dojíždí mimo obec. Demografie Arrába je zcela arabským městem. Podle údajů z roku 2005 tvořili arabští muslimové 98,7 % populace. Existuje tu i drobná komunita arabských křesťanů. Jde o středně velkou obec městského typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2015 zde žilo 24 100 lidí. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Arrába na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon
Arraba (Israel)

Arraba (en hebreo: עראבה) (en árabe: عرابة) es una ciudad del Distrito Norte de Israel. La ciudad fue llamada Garaba en el Talmud de Babilonia. Historia En el siglo XIII, la ciudad fue mencionada por el geógrafo sirio Al-Rumi Yaqout, como Arrabah. La ciudad fue incorporada en 1517 al Imperio Otomano. En 1596, el pueblo de Arraba aparece en el registro de impuestos, su población era de 125 habitantes. En el siglo XVII el pueblo era druso. El explorador francés Victor Guérin, visitó el pueblo en 1870. Entonces había 900 musulmanes y 100 habitantes griegos. En 1922, la ciudad quedó bajo el gobierno del Mandato Británico de Palestina; con una población de 984 habitantes, 937 musulmanes y 47 cristianos. El 1931, la población aumentó a 1.187 ciudadanos musulmanes y 37 cristianos. El 29 de octubre de 1948, durante la Operación Hiram, la ciudad fue rodeada por el Ejército israelí. La ciudad estuvo bajo la Ley marcial hasta el año 1966. Referencias
Arraba

Arraba (en hébreu : מִגְדַּל הָעֶמֶק, en arabe : عرّابة), est une ville du District nord d'Israël. Histoire La ville dans le Talmud s'appelait Garaba. Au XIIIe siècle, la ville est mentionnée par le géographe syrien Yaqout al-Rumi comme Arrabah. La ville est incorporée en 1517 à l'Empire ottoman. En 1596, le village d'Arraba apparait dans les registres de l'impôt, sa population était de 125 habitants. Au XVIIe siècle, le village devient druze. L'explorateur Victor Guérin visite le village en 1870. Il y avait 900 habitants musulmans et 100 habitants grecs. En 1922, la commune passe sous mandat britannique; la population est de 984 habitants, 937 musulmans et 47 chrétiens. En 1931, la population passe à 1187 musulmans et 37 chrétiens. Le 29 octobre 1948, durant l'opération Hiram, la commune est encerclée par l'armée israélienne. La commune va rester en loi martiale jusqu'en 1966. Économie Jumelages Notes et références Liens externes Site officiel Portail d’Israël
Arraba

Arraba (in arabo عرّابة‎?; in ebraico עַרָבָּה‎?) è una città di Israele, situata nel distretto Settentrionale, nella regione della Bassa Galilea, poco distante da Sakhnin e Deir Hanna. La popolazione è costituita da arabi palestinesi. Nome Il nome si ipotizza che derivi dalla pronuncia della parola araba 'ala rabia (lett. "sulla collina") e in effetti la struttura urbana di questo paese è collocata su tre colline. Storia La moderna città di Arraba viene identificata con un antico villaggio ebraico chiamato "Arab", menzionato negli scritti di Flavio Giuseppe nella forma greca Gabara e nella Mishnah e nel Talmud di Gerusalemme come Arab. Secondo la credenza comune nel I secolo la località sarebbe stata per svariati anni residenza del rabbino Jochanan Ben Zakkai. Durante la prima guerra giudaica, Vespasiano saccheggiò la città, massacrandone la comunità ebraica. Si presume che il luogo sia stato insediato nuovamente da ebrei nel III-IV secolo, poiché la città è menzionata come luogo di residenza di uno dei corsi sacerdotali noto come Pethahiah, come riportato nell'iscrizione di Cesarea. Nel V e VI secolo d.C. la popolazione risultava cristiana, come testimonia il ritrovamento di una chiesa, distrutta tra la fine del VI e l'inizio del VII secolo. A metà del XVII secolo in città si insediò la tribù araba musulmana dei Zayadina; nel XVIII secolo, Zahir al-Umar, sovrano autonomo della Galilea, pose ad Arraba la sua residenza. Il 30 marzo 1976 Arraba, insieme a Sakhnin e Deir Hanna, fu tra i luoghi protagonisti degli eventi del Giorno della Terra, simbolico della resistenza araba alle espropriazioni delle sue terre dalle autorità israeliane. Società La popolazione è costituita da arabi, in stragrande maggioranza musulmani; risiedono in città anche alcune famiglie arabe cristiane, residuo di una comunità più vasta emigrata a Haifa nel tardo periodo ottomano. Monumenti e luoghi di interesse Arabba ospita la tomba di Hanina Ben Dosa, studioso ebreo che visse nel villaggio durante la prima e seconda generazione successiva alla distruzione del Secondo Tempio. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Arraba Collegamenti esterni Sito ufficiale, su arraba.muni.il.
Аррабе

Аррабе или Арраба (ивр. עראבה‎, араб. عرابة‎) — арабский город в Северном округе Израиля. Его площадь составляет 8063 дунамов. Получил статус местного совета в 1965 году и статус города в 2016 году. История В V или VI веке в поселении жили христиане, об этом свидетельствует церковь с мозаичным полом и обнаруженные там надписи. Аррабе стал городом в 2016 году. В марте 2026 года на мэра города было совершено покушение, он был тяжело ранен. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 25 833 человека. Ежегодный прирост населения — 1,3 %. 85,3 % учеников получают аттестат зрелости. Средняя зарплата на 2021 год — 7,826 шекелей (средняя по стране — 11,330). Спорт В городе базируется футбольный клуб «Ахва Арабэ». Известные уроженцы Ясин, Нусейр — американский блогер и ютубер. Примечания
Avigdor (mošav)

Avigdor (hebrejsky אֲבִיגְדוֹר, v oficiálním přepisu do angličtiny Avigedor) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Be'er Tuvja. Geografie Leží v nadmořské výšce 64 metrů v pobřežní nížině, v regionu Šefela. Jižně od obce probíhá vádí Nachal Guvrin. Obec se nachází 13 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 40 kilometrů jižně od centra Tel Avivu, cca 47 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 2 kilometry jižně od Kirjat Mal'achi. Avigdor obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Avigdor je na dopravní síť napojen pomocí dálnice číslo 3, která obec míjí na západní straně, a dálnice číslo 40, jež probíhá na východní straně. Dějiny Avigdor byl založen v roce 1950. Šlo o součást osidlovací vlny, která následovala po válce za nezávislost v roce 1948, kdy region ovládla izraelská armáda a kdy došlo k vysídlení většiny zdejší arabské populace. Vesnice je pojmenována podle Osmonda Avigdora Goldsmida, který patřil k zakladatelům sionismu ve Velké Británii. Jeden z jeho synů, Henry d’Avigdor-Goldsmid sloužil za druhé světové války v britské armádě. Právě židovští veteráni britské armády stáli za zřízením mošavu. Zpočátku se ovšem osada nazývala Ja'el (יע"ל) podle akronymu Jehidot Ivrijot Letavila (יחידות עבריות לתובלה), odkazujícího na židovské vojenské jednotky. Místní ekonomika je založena na zemědělství. Fungují tu sportovní areály, obchod se smíšeným zbožím, knihovna a kulturní středisko. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Avigdor Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 762 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 0,7 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Avigdor na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Be'er Tuvja (hebrejsky) Internetové stránky obce
Avigdor

Avigdor (Hebrew: אֲבִיגְדוֹר) a small moshav in southern Israel. Located south of Kiryat Malakhi and 11 km north of Kiryat Gat and covering 3.75 km², it falls under the jurisdiction of Be'er Tuvia Regional Council. In 2024 its population was 947. History It was founded in 1950 by veterans of the British Army and was initially named Yaʿel, the initials of Hebrew Units for Transportation, the unit that the veterans belonged to during the war. The commander of the unit was Henry d'Avigdor-Goldsmid, the son of Sir Osmond Elim d’Avigdor-Goldsmid. Later the name was changed and now it derives its name from the Zionist Sir Osmond Elim d’Avigdor-Goldsmid, an Englishman, president of the Palestine Jewish Colonization Association between the years 1934–1939 that donated to the moshav the municipality. It was founded on the land belonging to the depopulated Palestinian village of Qastina. The population is partly agriculturist, and their main occupations are dairy farming, turkeys and chicken and various field crops and partly free profession (lawyer, accountant, engineer, etc.) In the last years there is a development and building momentum. References External links Village website (in Hebrew)
Awigedor

Awigedor (hebr. אביגדור) – moszaw położony w samorządzie regionu Be’er Towijja, w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Leży w południowej części Szefeli, w odległości 1 km na południowy zachód od miasta Kirjat Malachi, w otoczeniu moszawów Timmorim, Zerachja, Szafir i Kefar Warburg, oraz wioski Kedma. Historia Moszaw został założony w 1950 przez weteranów brytyjskiej armii. Początkowo osada nazywała się Yoel – był to skrót wywodzący się z pierwszych liter Żydowskiej Jednostki Transportowej (ang. Hebrew Units for Transportation), z której pochodzili weterani. Dowódcą jednostki był Henry d'Avigdor-Goldsmida, syn sir Osmonda Elim d'Avigdor-Goldsmida. Później nazwę osady zmieniono na obecną, która nawiązuje do sir Osmonda Elim d'Avigdor-Goldsmida, przewodniczącego Palestine Jewish Colonization Association w latach 1934–1939. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie, uprawach warzyw w szklarniach oraz hodowli drobiu i bydła mlecznego. Firma A B Stone & Marble Marketing Ltd. specjalizuje się w cięciu kamieni (w tym marmurów) i produktów ceramicznych. Komunikacja Wzdłuż wschodniej granicy moszawu przebiega droga ekspresowa nr 40 (Kefar Sawa–Ketura), brak jednak możliwości bezpośredniego wjazdu na nią. Z moszawu wychodzi lokalna droga, którą jadąc na zachód dojeżdża się do drogi ekspresowej nr 3 (Aszkelon–Modi’in-Makkabbim-Re’ut). Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Awigedor Google Maps Mapa moszawu Awigedor Amudanan
Kfar Chabad

Kfar Chabad (en hebreu: כפר חב"ד) és un llogaret hassídic del moviment Habad Lubavitx situada en el Consell Regional de la Vall de Lod a Israel, a 7 km al sud de Tel-Aviv. El llogaret va ser fundat pel rabí Yosef Yitzchak Schneerson en 1949. A la vila hi ha una sinagoga. Els primers habitants van ser immigrants de la Unió Soviètica que van arribar al poble després de la Segona Guerra Mundial. Kfar Chabad inclou diverses institucions educatives del moviment hassídic Lubavitx a Israel. Referències
Kfar Chabad

Kfar Chabad (hebrejsky כְּפַר חַבָּ"ד, v oficiálním přepisu do angličtiny Kefar Habad, přepisováno též Kfar Habad) je obec v Izraeli, v Centrálním distriktu, v Oblastní radě Emek Lod. Geografie Leží v nadmořské výšce 40 metrů v hustě osídlené a zemědělsky intenzivně využívané pobřežní nížině. Východně od obce protéká Nachal Ajalon. Nachází se 11 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 11 kilometrů jihovýchodně od centra Tel Avivu, cca 43 kilometrů severozápadně od historického jádra Jeruzalému a 6 kilometrů severozápadně od města Lod. Leží v silně urbanizovaném území, na jihovýchodním okraji aglomerace Tel Avivu. 3 kilometry severovýchodním směrem od mošavu se rozkládá Ben Gurionovo mezinárodní letiště. Kfar Chabad obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Pouze ve městech Lod a Ramla ležících jihovýchodně odtud je cca dvacetiprocentní menšina Arabů. Kfar Chabad je na dopravní síť napojen pomocí místních silnice číslo 4402. Ta jihozápadně od obce ústí do dálnice číslo 44. Severně od obce pak probíhá dálnice číslo 1 z Tel Avivu do Jeruzalému. Paralelně s ní vede rovněž železniční trať pro směry do Jeruzaléma i na jih státu. Stojí tu železniční stanice Kfar Chabad. Dějiny Kfar Chabad byl založen v roce 1949. Jejími zakladateli byla skupina Židů napojených na proud lubavičských chasidů z Ruska. Usadili se ve vysídlené arabské vesnici al-Safirija, která tu do roku 1948 stála. Nejprve se nová židovská osada nazývala Safrir (שפריר). Pak získala nynější jméno. Vesnice al-Safirija měla starší sídelní tradici. Byzantské prameny ji nazývaly Sapharea, křižáci Saphyria. Stávala v ní chlapecká základní škola založená roku 1920 a dívčí škola z roku 1945. Roku 1931 měla al-Safirija 2040 obyvatel a 489 domů. Počátkem války za nezávislost byla tato oblast v květnu 1948 ovládnuta židovskými silami a arabské osídlení zde skončilo. Zástavba vesnice pak byla zbořena s výjimkou objektů dvou škol a několika domů, které jsou zčásti využívány pro obytné účely. Původně byl Kfar Chabad zakládán jako zemědělské sídlo vesnického typu, které ale zároveň sloužilo jako centrum chasidského vzdělávání. Postupně se rozrůstalo a nabývalo spíše městský charakter. Zemědělství již v současnosti není významné pro místní ekonomiku. Většina obyvatel pracuje v jiných oborech, zčásti za prací dojíždějí mimo obec. Správní území obce měří 2500 dunamů (2,5 kilometru čtverečního). Demografie Podle údajů z roku 2009 tvořili naprostou většinu obyvatel v Kfar Chabad Židé – cca 4900 osob (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství, cca 4900 osob). Jde o středně velkou obec městského typu s dlouhodobě výrazně rostoucí populací. K 31. prosinci 2017 zde žilo 6200 lidí. údaje od roku 2010 zaokrouhleny na stovky Odkazy Reference Související články Lod Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kfar Chabad na Wikimedia Commons (hebrejsky) Kfar Chabad na webu oblastní rady (hebrejsky) Nová výstavba - fota z ptačí perspektivy (hebrejsky) Krátký dokumentární film z r. 1952
Kfar Chabad

Kfar Chabad (en hebreo: כפר חב"ד) es una aldea fundada por el movimiento jasídico Jabad Lubavitch situada en el Concejo Regional del Valle de Lod en Israel, a 7 kilómetros al sur de Tel Aviv. La aldea fue fundada por el rabino Iosef Itzjak Schneerson en 1949. En el pueblo hay una sinagoga. Los primeros habitantes fueron inmigrantes de la Unión Soviética que llegaron al pueblo después de la Segunda Guerra Mundial. Kfar Chabad incluye varias instituciones educativas del movimiento jasídico Lubavitch en Israel.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Kfar Chabad.
Kfar-Habad

Kfar-Habad est un village de hassidim de Loubavitch situé dans le conseil régional de la vallée de Lod en Israël à 7 km au sud de Tel Aviv. Il a été établi par le rabbin Joseph Isaac Schneersohn en 1949. Une synagogue est située dans le village. Les premiers habitants étaient des récents immigrants de l'Union soviétique, survivants de la Seconde Guerre mondiale et du stalinisme. Kfar-Habad comprend plusieurs institutions d'enseignement, au centre du mouvement hassidique Loubavitch en Israël. Liens externes (he) Site officiel Portail d’Israël
Kfar Chabad

Kfar Chabad (in ebraico כפר חב"ד‎?, lett. Villaggio Chabad) è un villaggio Chabad-Lubavitch al centro di Israele. Collocato tra Beit Dagan e Lod, rientra nella giurisdizione del Comune Regionale della Valle di Lod. Nel 2007 aveva una popolazione di 5 100 abitanti. Storia Kfar Chabad fu fondata nel 1949 da Yosef Yitzchok Schneersohn. Il sito originalmente era un villaggio arabo chiamato Tzafariyya, abbandonato dai suoi abitanti durante la guerra del 1948. I primi nuovi abitanti furono in maggioranza immigrati dall'Unione Sovietica, sopravvissuti al terrore della Seconda guerra mondiale e all'oppressione stalinista. Kfar Chabad, posto appena fuori Lod e circa 8 km sud-est di Tel Aviv, comprende terreni agricoli e numerose istituzioni educative. È il quartier generale del movimento chassidico Chabad-Lubavitch in Terra santa. Kfar Chabad è quindi una comunità Lubavitch. Nel 1956 fedayn terroristi entrarono nella sinagoga durante le preghiere mattutine e uccisero cinque bambini e un insegnante, con altri dieci feriti. Istruzione "Kfar Chabad è nota particolarmente per le sue scuole di formazione e tecniche. Create con classi e dormitori separati per ragazzi e ragazze, queste scuole forniscono una formazione rigorosa insieme ad uno studio religioso intensivo. I ragazzi si specializzano in stampa, meccanica, carpenteria, agricoltura mentre le ragazze intraprendono carriere educative. Pochi dei giovani che arrivano a Kfar Chabad ogni autunno da tutto Israele sono di estrazione chassidica." L'insediamento Lubavitch in Israele è nato anche come speciale iniziativa per invertire la moderna tendenza all'assimilazione ebraica." Politica Tra i sindaci passati si annovera Shlomo Meidanchik. Note Voci correlate Yiddish Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kfar Chabad Collegamenti esterni (HE) Sito ufficiale, su kfar-chabad.com.
Kefar Chabad

Kefar Chabad (hebr. כפר חב"ד) – wieś położona w samorządzie regionu Emek Lod, w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Położenie Jest to wioska chasydzkiej grupy Chabad-Lubawicz, położona na południowy zachód od międzynarodowego portu lotniczego im. Ben-Guriona. W wiosce znajduje się siedziba władz administracyjnych Samorządu Regionu Emek Lod. Historia Pierwotnie była tutaj arabska wioska As-Safirijja, której mieszkańcy uciekli podczas Wojny o Niepodległość w 1948. Współczesną osadę założył w 1949 roku rabin Joseph Isaac Schneersohn. Pierwszymi mieszkańcami byli w większości żydowscy imigranci z ZSRR, uciekający przed terrorem stalinowskim. Edukacja i nauka W Kefar Chabad znajduje się główny ośrodek edukacyjny w Izraelu chasydzkiej grupy Chabad-Lubawicz. Celem jej założenia była idea przeciwdziałania tendencjom asymilacji i zeświecczenia społeczeństwa izraelskiego. Uczelnia jest znana jako ważny ośrodek edukacji zawodowej i technicznej. Składa się ona z kilku domów akademickich, w których oddzielnie uczą się chłopcy i dziewczęta. W szkole obowiązuje rygorystyczna dyscyplina, połączona z profesjonalną nauką zawodową i intensywną nauką religijną. Nauka chłopców koncentruje się na mechanice, stolarstwie i rolnictwie, natomiast dziewczynek w kierunku edukacji (Beit Rifka Religious College for Women). Transport W północno-wschodniej części wioski znajduje się stacja kolejowa Kefar Chabad. Pociągi z Kefar Chabad jadą do Binjamina-Giwat Ada, Netanji, Tel Awiwu, Lod, Rechowot i Aszkelonu. W bezpośrednim sąsiedztwie wioski (na północ) przebiega autostrada nr 1, nie ma jednak bezpośredniego wjazdu na nią. Przez centrum Kefar Chabadu przebiega droga nr 4402, którą jadąc na północ dojeżdża się do moszawu Cafrijja, a na południe do drogi ekspresowej nr 44. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Kefar Chabadu Google Maps Mapa Kefar Chabadu Amudanan Film o życiu w Kefar Chabad
Кфар-Хабад

Кфар-Хабад (ивр. כפר חב"ד‎) — религиозное поселение хасидов Хабада в Израиле. Было основано около Тель-Авива в 1949 году по инициативе 6-го любавичского ребе. Расположен в Центральном округе Израиля, недалеко от Лода и примерно в 8 км к юго-востоку от Тель-Авива, включает сельскохозяйственные угодья, а также многочисленные религиозные учебные заведения. Он также служит штаб-квартирой хасидского движения Хабад-Любавич в Израиле. История Кфар Хабад был основан 6 мая 1949 года по инициативе 6-го любавичского ребе. Первыми жителями были в основном недавние иммигранты из Советского Союза, пережившие Вторую Мировую войну и сталинские репрессии. «The Jewish Observer» так писал про эту алию: «Было несколько примечательных аспектов этой алии. Члены Хабада отказались от всех предложений о помощи религиозных и политических организаций; они настаивали на том, чтобы отправиться на землю. Приспосабливаясь к современным методам ведения сельского хозяйства … Для них было честью жить так, как их учили. Это означало существование только того, что они зарабатывали своими трудами». Первыми жителями были хасиды, прибывшие из Союза Советских Социалистических Республик и Соединённых Штатов Америки, а также выходцы из Марокко и Йемена. Вскоре после создания поселения, раввин Йосеф Ицхак Шнеерсон направил приветственное письмо поселенцам, а также свиток Торы, и с тех пор эта дата[какая?] стала считаться днём основания деревни. Каждый год в синагоге Бейт-Менахем в Кфар-Хабаде провоходят крупные празднования в честь 19-го кислева (праздник освобождения раввина Шнеура Залмана из Ляд из русской тюрьмы), 12 тамуза (праздник освобождения Шестого Любавического Ребе из советской тюрьмы), 18 элула (день рождения Алтер Ребе), 11-й нисана (день рождения Седьмого Любавического Ребе) с участием многочисленных гостей. Террористический акт в синагоге 11 апреля 1956 года, во время вечерней молитвы в синагоге, палестинские террористы вошли в синагогу и начали стрельбу без разбора. Пять детей и один учитель были убиты, ещё десять получили ранения. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 6 598 человек. Примечания Ссылки Кфар-Хабад — статья из Электронной еврейской энциклопедии