NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Dvira

Dvira též Dvir (hebrejsky דְּבִירָה, v oficiálním přepisu do angličtiny Devira) je vesnice typu kibuc v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Bnej Šim'on. Geografie Leží v nadmořské výšce 313 metrů v severní části pouště Negev, nedaleko od jižního okraje Judských hor respektive jejich části, která je nazývána Hebronské hory (Har Chevron). Jde o aridní oblast, která jen v některých lokalitách v okolí kibucu má díky trvalému zavlažování ráz zemědělsky využívané oázy. Severovýchodně od vesnice byl vysázen les Dvira. Krajina má zvlněný reliéf, kterým prostupují četná vádí, severně od kibucu je to vádí Nachal Šikma. Obec se nachází 37 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 73 kilometrů jižně od centra Tel Avivu, cca 56 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 18 kilometrů severně od města Beerševa. Dviru obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky smíšené, protože západním a jihozápadním směrem začínají oblasti se silným zastoupením arabské (respektive beduínské) populace, zejména lidnaté město Rahat, které leží jen 7 kilometrů odtud. Dvira je na dopravní síť napojena pomocí lokální silnice 3255. Dějiny Dvira byla založena v roce 1951. Zakladateli byla skupina Izraelců a Židů z Maďarska a Jižní Ameriky, napojených na mládežnické sionistické hnutí ha-Šomer ha-Ca'ir. Zpočátku měla osada charakter provizorního stanového tábora. Voda se musela dovážet z nedalekého kibucu Šoval. Místní ekonomika je založena na zemědělství (polní plodiny, koření, chov dobytka a drůbeže) a průmyslu (firma Dolav na produkci plastů). Část obyvatel za prací dojíždí mimo obec. V kibucu je k dispozici mateřská škola, společná jídelna, zdravotní středisko, plavecký bazén, sportovní areály a obchod se smíšeným zbožím. Vesnice plánuje stavební expanzi sestávající z prodeje 138 parcel pro výstavbu rodinných domů. V červenci 2006 se předpokládalo zahájení prodeje prvních 50 pozemků. Vesnice je pojmenována podle biblického města Debír, které je v tomto regionu připomínáno v Knize Jozue 15,15 Oficiální název kibucu zní Dvira, ale bývá používána i varianta Dvir. Demografie Obyvatelstvo kibucu je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Dvira Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 745 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 10,5 %. Odkazy Reference Související články kibuc Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dvira na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Bnej Šim'on (hebrejsky)(anglicky) Oficiální stránky obce
Dvir

Dvir (hebräisch דְּבִיר), auch mit angehängtem ‹ה› (he) locale Dvirah (דְּבִירָה Dvīrah, deutsch ‚gen Dvir‘) genannt, ist ein Kibbuz im nördlichen Negev, sowie im Südbezirk von Israel. Er liegt in der Nähe von Rahat und Beʾer Scheva und fällt unter die Zuständigkeit der Regionalverwaltung Bnei Schimʿon. Im Jahr 2006 betrug die Bevölkerung des Kibbuz 406 Einwohner. Der Kibbuz hatte 2022 1082 Einwohner. Der Kibbuz wurde 1951 von haSchomer haZaʿir-Mitgliedern aus Ungarn gegründet und trägt den Namen der biblischen Stadt Dvir (Josua 21,15), welche 20 km östlich lag (Khirbet Rabud). Einzelnachweise
Dvir

Dvir (Hebrew: דְּבִיר), also known as Dvira (Hebrew: דְּבִירָה), is a kibbutz in southern Israel. Located near Rahat and Beersheba, it falls under the jurisdiction of Bnei Shimon Regional Council. In 2024 it had a population of 1,197. History The kibbutz was established in 1951 by Hashomer Hatzair members from Hungary and took its name from the Biblical city of Dvir (Joshua 21:15) that was located in the area. The original residents were joined by immigrants from South America. A member of the kibbutz, Yitzhak Mintz, developed the QText word processing program in 1988 which was one of the first to handle the Hebrew language. References External links Official website
Dewira

Dewira (hebr.: דביר) – kibuc położony w samorządzie regionu Bene Szimon, w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Leży w północnej części pustyni Negew. Członek Ruchu Kibuców (Ha-Tenu’a ha-Kibbucit). Historia Kibuc został założony w 1951 przez imigrantów z Węgier, członków ruchu Ha-Szomer Ha-Cair. Gospodarka Gospodarka kibucu opiera się na intensywnym rolnictwie. Komunikacja Na zachód od kibucu przebiega droga ekspresowa nr 40 (Kefar Sawa-Ketura). Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne kibucu Dewira Google Maps Mapa kibucu Dewira
Lahav

Lahav (hebrejsky לַהַב, doslova „Čepel“, v oficiálním přepisu do angličtiny Lahav) je vesnice typu kibuc v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Bnej Šim'on. Geografie Leží v nadmořské výšce 455 metrů na pomezí severní části pouště Negev a jižního okraje Judských hor respektive jejich části, která je nazývána Hebronské hory (Har Chevron). Jde o aridní oblast, která jen v některých lokalitách v okolí kibucu má díky trvalému zavlažování ráz zemědělsky využívané oázy. Západně od vesnice byl vysázen les Lahav. Krajina má zvlněný reliéf, kterým prostupují četná vádí. Severně od kibucu pramení vádí Nachal Šikma. Kibuc je situován na úpatí kopce Tel Chalif. Obec se nachází 43 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 78 kilometrů jihojihovýchodně od centra Tel Avivu, cca 56 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 16 kilometrů severoseverovýchodně od města Beerševa. Lahav obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Vesnice ovšem leží jen 2 kilometry od Zelené linie oddělující Izrael v jeho mezinárodně uznávaných hranicích od Západního břehu Jordánu s převážně arabskou (palestinskou) populací. Počátkem 21. století byla obec zahrnuta do projektu Izraelské bezpečnostní bariéry oddělující fyzicky palestinské oblasti na Západním břehu Jordánu od vlastního Izraele. Dle stavu z roku 2008 již byl přilehlý úsek bariéry zbudován. Probíhá víceméně podél Zelené linie. Další arabské osídlení se nachází ve vlastním Izraeli a jde o beduínské osady (například Lakija 6 kilometrů jižně odtud). Lahav je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice 358. Dějiny Lahav byl založen v roce 1952. Zakladateli byla skupina členů polovojenských jednotek Nachal, kteří této lokalitě dali přednost před zvažovanou výstavbou osady v Galileji, protože osidlování Negevu považovali za důležitější. Později byla vesnice proměněna na ryze civilní sídlo. Zpočátku se nazývala Ciklag (צקלג), podle biblického města Siklag, které je v tomto regionu připomínáno v Knize Jozue 15,31 Nynější jméno kibucu odkazuje na název zakladatelské skupiny členů jednotek Nachal. Místní ekonomika je založena na zemědělství včetně agronomické výzkumné stanice a průmyslu (firma Dolav na plastové výrobky). V kibucu funguje zdravotní středisko, mateřská škola, plavecký bazén, sportovní areály a obchod se smíšeným zbožím. Vesnice zahájila první fázi stavební expanze, která sestává z 28 pozemků nabízených pro výstavbu rodinného domu. Výhledově se počítá i s druhou fází, která by měla zahrnout 130 dalších stavebních parcel. Demografie Obyvatelstvo kibucu je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Lahav Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě stagnující populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 473 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 3,3 %. Odkazy Reference Související články kibuc Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Lahav na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Bnej Šim'on
Lahav

Lahav (hebräisch לַהַב ‚Klinge‘) ist ein Kibbuz im Hochland von Hebron, südlicher Teil des Judäischen Berglandes, im Südbezirk von Israel. Der Kibbuz liegt am östlichen Fuße des Tel Chalif (arab. Tell el-Ḫuwēlfe), der die Grenze des Berglandes zur Schfelah im Nordwesten und dem Negev im Süden und Westen markiert. Lahav liegt rund 20 km nördlich von Beʾer Scheva. Im Jahr 2022 hatte der Kibbuz 653 Einwohner und eine Größe von 33.000 Dunam, er fällt unter die Zuständigkeit der Regionalverwaltung B’nei Schimʿon. Der Tel Chalif gab der Schlacht am Tel al-Chuweilfeh seinen Namen, die sich Streitkräfte der Mittelmächte gegen jene der Triple Entente vom 1. bis 6. November 1917 lieferten. Der Kibbuz wurde 1952 zunächst unter dem Namen Ziklag (hebräisch צִקְלַג Ziqlag) nach der biblischen Stadt Ziklag gegründet, die vermutlich auf dem Tel Chalif lag. Nach ein paar Jahren wurde der Kibbuz in Lahav zu Ehren der Nachal-Gruppe, die den Kibbuz gründete, umbenannt. Persönlichkeiten Tal Ilan (* 1956), Historikerin und Judaistin Weblinks Einzelnachweise
Lahav

Lahav (להַב) est un kibboutz créé en 1952 dans le Néguev. Histoire XXe siècle Le kibboutz a été créé en 1952 et a été initialement nommé Tziklag (en hébreu: צקלג) d'après la ville biblique de Ziklag, qui était située à proximité. Au départ, les fondateurs voulaient s'installer en Galilée, mais il a accepté une décision du gouvernement de s'installer dans le Néguev. Après quelques années, le kibboutz Lahav a été rebaptisé en l'honneur du groupe Nahal qui l'a créé. L'économie du kibboutz Lahav est basée sur l'agriculture (les cultures et le bétail) et de deux entreprises industrielles : une usine de plastique (Dolav), exploitée conjointement avec le kibboutz voisin, Dvir, et une usine de transformation de viande. En 1963, Lahav a créé l'Institut de recherche sur les animaux avec l'aide d'éminents scientifiques de la Faculté de l'Université hébraïque de l'agriculture, qui est le seul centre de recherche en Israël spécialisé dans l'élevage de porcs. Selon une loi de 1963, les porcs peuvent être légalement élevés dans les kibboutzim (ou sur des terrains de l'État) uniquement à des fins de recherche, mais la viande d'animaux en surplus ne peut pas être vendue. Alors que tous les autres kibboutzim ont abandonné l'élevage de porcs pour se conformer à la loi de 1963, Lahav a transféré son élevage de porcs à sa nouvelle organisation, l'Institut de recherche sur les animaux, qui continue à alimenter l'usine de transformation de la viande Lahav avec des porcs excédentaires. Le porc Lahav et d'autres produits à base de viande sont commercialisés au niveau national dans les magasins d'aliments non casher partout en Israël, et la marque Lahav est un concurrent sérieux pour les produits de viande non casher de Mizra. Cependant, malgré l'influence de l'immigration russe, la production locale de viande de porc a soulevé des critiques, la conception majoritaire en Israël étant de considérer ce pays comme un "État juif". XXIe siècle Notes et références Liens externes Lahav Negev Information Centre Lahav on Bnei Shimon Regional Council. Portail d’Israël
Lahaw

Lahaw (hebr.: להב) – kibuc położony w samorządzie regionu Bene Szimon, w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Leży w północnej części pustyni Negew, przy granicy terytoriów Autonomii Palestyńskiej. Członek Ruchu Kibuców (Ha-Tenu’a ha-Kibbucit). Historia Kibuc został założony w 1952. Gospodarka Gospodarka kibucu opiera się na intensywnym rolnictwie. Znajdują się tutaj także zakłady tworzyw sztucznych i kosmetyków. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne kibucu Lahaw Google Maps Mapa kibucu Lahaw
Lahav

Lahav (hebreiska: להב) är en ort i Israel. Den ligger i distriktet Södra distriktet, i den centrala delen av landet. Lahav ligger 457 meter över havet och antalet invånare är 384. Terrängen runt Lahav är platt västerut, men österut är den kuperad. Runt Lahav är det tätbefolkat, med 383 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Be'er Sheva, 16,0 km sydväst om Lahav. Omgivningarna runt Lahav är i huvudsak ett öppet busklandskap. Kommentarer Källor
Metula

Metula (en hebreu: מטולה) és un consell local del districte del Nord d'Israel. Està situat entre els llocs bíblics de Dan, Abel Bet Maacah, Ijon i a prop de la frontera amb el Líban. D'acord amb l'Oficina Central d'Estadístiques d'Israel (CBS), en l'any 2008 tenia una població total de 1.466 habitants. Pioners L'assentament jueu va ser fundat, amb el suport del baró Edmond James de Rothschild, al juny de 1896 per 60 famílies d'agricultors d'altres assentaments ja establerts i altres 20 famílies de professions no agrícoles. La majoria dels fundadors van ser immigrants de Rússia. Pioners (halutsim) de Pétah Tiqvà també es van unir en la fundació de Metula, igual que alguns estudiosos de Safed. Clima El seu clima temperat, amb estius calents i hiverns frescos i plujosos, permet el creixement de pomes, commemorat per una escultura d'una poma a l'entrada de la ciutat. Metula també té un centre esportiu que anomenat Merkaz Kanada, amb l'única pista olímpica de patinatge sobre gel a Israel. Referències
Metulla

Metulla (hebräisch מְטֻלָּה Məṭullah, Plene: מטולה) ist die am weitesten im Norden gelegene Ortschaft Israels. Sie liegt knapp zehn Kilometer nördlich von Kirjat Schmona an der Grenze zum Libanon. Östlich von Metulla fließt der Iyyon, ein Zufluss zum Hasbani; nicht allzu weit entfernt befindet sich der Berg Hermon. Der Ort wurde 1896 von Baron Edmond de Rothschild gegründet, nachdem der libanesische Christ Jabur Bek Junbalat das Land verkauft hatte. Das Ziel der Siedlungsgründung war, dort aus Osteuropa vertriebenen Juden eine neue Heimat zu schaffen. Die wirtschaftliche Grundlage des Dorfes bildeten Obst, Wein, Getreide und Viehzucht. Heute beruht die Wirtschaft des Ortes auf Obstbau und Tourismus. Metulla hatte 2022 1.873 Einwohner. Metulla ist bekannt für sein Canada-Center, ein internationales Zentrum für Eissport. Metulla ist sowohl im Sommer wie im Winter ein beliebter Urlaubsort; im Ort gibt es verschiedene Übernachtungsmöglichkeiten und Restaurants. Lage und Bedrohung Metulla ist die nördlichste Ortschaft Israels und an drei Seiten von libanesischem Staatsgebiet umschlossen, wobei sich das nächstgelegene libanesische Dorf nur rund 150 Meter von den Wohngebieten Metullas entfernt befindet. Als sich am 7. Oktober 2023 der Terrorangriff der Hamas auf Israel ereignete, begannen auch die Hisbollah und mit ihr verbündete Terrorgruppen aus Solidarität mit der Hamas einen Tag später Angriffe vom Südlibanon aus auf Nordisrael. Dies führte zur nahezu vollständigen Evakuierung von nördlichen Grenzgemeinden, darunter den rund 2000 Einwohnern von Metulla. Laut israelischem Verteidigungsministerium wurde die Ortschaft während der rund 14 Monate andauernden Auseinandersetzungen, welche offiziell am 27. November 2024 mit einem Waffenstillstand endeten, mit über 2200 Raketen und Drohnen beschossen, aufgrund der Nähe auch mit Panzerabwehrlenkwaffen. Während der Bodenoffensive im Südlibanon war das Gebiet um Metulla ab 30. September 2024 militärisches Sperrgebiet. Am 31. Oktober 2024 wurden bei einem Raketenangriff in der Nähe von Metulla fünf Zivilisten getötet. Nach dem Ende der Feindseligkeiten teilte die Gemeinde mit, dass von 650 Häusern in Metulla 460 beschädigt wurden, 120 davon schwer. Zu den schwer beschädigten Objekten gehörten auch 30 öffentliche Gebäude. Laut einer Sprecherin der Gemeinde lebten im Februar 2025 nur etwa 20 Personen dauerhaft in Metulla. Bis Ende März 2025 erhöhte sich die Einwohnerzahl laut Bürgermeister David Azoulai auf nur acht Prozent des Vorkriegsniveaus. Eine Umfrage des Rathauses hatte ergeben, dass 16 Prozent der Bewohner eine Rückkehr nach Metulla generell ausschlossen. Im Oktober 2025 waren erst rund 40 Prozent der Einwohner nach Metulla zurückgekehrt. Dies war unter anderem auf die bestehenden Zerstörungen sowie auch fortgesetzte Raketenangriffe aus dem Libanon, trotz Waffenstillstand, zurückzuführen. Während des Irankrieges kam es ab 2. März 2026 zu einem Wiederaufflammen der Kämpfe zwischen der Hisbollah und Israel. Metulla geriet dabei erneut unter Beschuss aus dem Libanon. Partnerstädte Deutschland Pocking, Deutschland Weblinks Offizielle Website von Metulla (hebräisch) Einzelnachweise
Metula

Metula (מטולה) é uma cidade na Alta Galileia, localizada no "dedo da Galileia", e que até a Guerra dos Seis Dias (e a ocupação das Colinas de Golã sírias), detinha o título de cidade mais ao norte de Israel. Etimologia O nome hebraico מטולה, Metula, deriva do árabe: المطلة, romanizado: al-Muṭallah, lit. o vigia. Referências Ligações externas «Página oficial» (em hebraico) «Metula»
Метула

Метула (ивр. מְטוּלָה, מְטֻלָּה‎) — местный совет и населённый пункт Израиля, находится в Верхней Галилее — это самый северный город страны. Метула расположена на высоте 530 метров над уровнем моря, в 7 километрах к северу от Кирьят-Шмоны, между хребтом Нафтали на западе, горой Хермон на востоке, долиной Хула на юге и долиной Аюн на севере. История Поселение основано в 1896 году на землях, купленных у друзов бароном Ротшильдом. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 1 615 человек. Главы местного совета 1978—1998: Иосиф Гольдберг Примечания Ссылки Метула — статья из Электронной еврейской энциклопедии
Metulla

Metulla (hebreiska: מטלה) är en ort i Israel. Den ligger i distriktet Norra distriktet, i den norra delen av landet. Metulla ligger 525 meter över havet och antalet invånare är 1 466. Terrängen runt Metulla är kuperad. Runt Metulla är det tätbefolkat, med 591 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Qiryat Shemona, 8,0 km söder om Metulla. Trakten runt Metulla består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Метула

Мету́ла (івр. מטולה) — населений пункт (невелике містечко) в Північному окрузі Ізраїлю. Загальні дані та історія Метула є найпівнічнішим пунктом держави, що завершує т.зв. «галілейський палець» (Ецба га-Ґаліль). Містечко розташоване на відстані 6 км від лівано-ізраїльського кордону на висоті 520 м над рівнем моря. Пересічний рівень щорічних опадів — 900 мм. Зими, зазвичай, є холодними і вологими, а влітку тут сухо і спекотно. Раз на декілька років випадає сніг. Як поселення Метулу засновано в 1896 році на землях, придбаних у друзів бароном Е. Ротшільдом. Населення містечка станом на 2005 рік становило 1 500 осіб. Серед жителів чимало російськомовних іммігрантів. Економіка і культура Населення Метули переважно зайняте сільським господарством і обслуговуванням спортивного комплексу. Метула, попри свої малі розміри, є, напевно, найспортивнішим містом Ізраїлю. В містечку діє величезний (за мірками країни і регіону в цілому) спортивний комплекс «Canada Centre». До його складу, крім басейну і спортивних залів, входить єдина у державі ковзанка олімпійського зразка, що здатна приймати міжнародні турніри, а у роки проведення тут відбувається Чемпіонат Ізраїлю з фігурного катання. «Canada Centre» є домашньою ареною, а місцевий СК «Метула» — базою провідних фігуристів країни (Тамар Кац, Олександра Зарецька і Роман Зарецький). Саме гарні можливості займатися спортом, а ще чисте гірське повітря та наявність багатьох зелених насаджень і природних парків у самі́й Метулі та її околицях приваблюють до міста численних відвідувачів-відпочивальників і туристів. Посилання Офіційний сайт муніципалітету (івр.), (англ.)
Baram (Izrael)

Baram (hebr. ברעם) – kibuc położony w samorządzie regionu Ha-Galil ha-Eljon, w Dystrykcie Północnym, w Izraelu. Leży na północy Górnej Galilei, przy granicy z Libanem. Członek Ruchu Kibuców (Ha-Tenu’a ha-Kibbucit). Historia Kibuc został założony w 1949 przez byłych żołnierzy Palmachu. Gospodarka Gospodarka kibucu opiera się na sadownictwie. Z przemysłu znajduje się tutaj zakład produkujący sprzęt medyczny Elcam Medical. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne kibucu Baram Google Maps Mapa kibucu Baram
Netzer Sereni

Netzer Sereni (Hebrew: נֵצֶר סֶרֶנִי) is a kibbutz in central Israel. Located in the Shephelah between Be'er Ya'akov and Ness Ziona, it falls under the jurisdiction of Gezer Regional Council. In 2024 it had a population of 1,115. History Kibbutz Netzer Sereni was founded in 1948 by Holocaust survivors liberated from Buchenwald concentration camp, who had established themselves in 1945 as "Kibbutz Buchenwald", an agricultural collective designed to prepare Jews for life in Palestine, the first such Hakhshara group established in Germany after the war. The kibbutz was established on the site of the Palestinian village of Bir Salim, which was evacuated in 1948 under orders from authorities in nearby Ramle, despite requests from the local mukhtar to the Haganah asking for protection. In October 1949, the name was changed to "Netzer" (a Hebrew word meaning "scion", "shoot", "sprout") by the Government Naming Committee. Between 1948 and 1951 antagonism between the Mapam and Mapai parties led to a split within the kibbutz movement, and in 1952 120 Mapai members of kibbutz Givat Brenner broke away for ideological reasons and moved to Netzer Sereni. In 1952, following the arrival of roughly fifty families from Givat Brenner, they requested to rename the kibbutz Netzer Sereni after Enzo Sereni, a Jewish Italian intellectual, Zionist leader and Jewish Brigade officer. Sereni was one of the founders of Givat Brenner. He was parachuted into Nazi-occupied Italy in World War II, only to be immediately captured by the Germans and executed in Dachau concentration camp. The Government Naming Committee objected to the usage of the non-Hebrew name "Sereni", and ordered the kibbutz to adopt the name "Netzer Haim", "haim" meaning "life" in Hebrew and having been Enzo Sereni's Hebrew name. The poet Natan Alterman advocated for the usage of "Netzer Sereni" in his column in the Davar newspaper. Mapai Knesset member Haim Ben-Asher, a kibbutz member who had been a personal friend of Enzo Sereni, felt an obligation to honor Sereni's original name. In January 1955, he began legislative proceedings designed to force the Government Naming Committee to adopt the name "Netzer Sereni", on the grounds that following the tragic death of Enzo Sereni's only son Daniel in a plane crash over Maagan the previous year, the name "Sereni" had been discontinued. In June 1955, the Government Naming Committee announced that although it continued - and would continue - to keep the Hebrew name, it agreed, out of respect for the Knesset, to change the name of the settlement to "Netzer Sereni." In popular culture The 2023 Israeli musical film Victory focuses on two fictional couples from Netzer Sereni. Notable people Eyal Ben-Reuven References
Netzer Sereni

Netzer Sereni (in ebraico נֵצֶר סֶרֶנִי‎?) è un kibbutz nel centro di Israele. Situato nella Shfelah tra Be'er Ya'akov e Ness Ziona, rientra sotto la giurisdizione del consiglio regionale di Gezer. Nel 2019 aveva una popolazione di 882 abitanti. Storia Il kibbutz di Netzer Sereni fu fondato nel 1948 da sopravvissuti all'Olocausto liberati dal campo di concentramento di Buchenwald, che vi si erano stabiliti nel 1945 chiamando il luogo "Kibbutz Buchenwald", collettività agricola progettata per preparare gli ebrei alla vita in Palestina, il primo gruppo di questo tipo di Hakhshara fondato in Germania dopo la guerra. Il kibbutz è stato fondato sui terreni del villaggio palestinese spopolato Bir Salim. I fondatori erano sopravvissuti all'Olocausto e il villaggio fu inizialmente chiamato Kibbutz Buchenwald come il campo di concentramento in cui erano stati detenuti molti dei suoi fondatori. Il nome è stato successivamente cambiato in Netzer. Successivamente il kibbutz fu chiamato Netzer Sereni in onore di Enzo Sereni, un intellettuale ebreo italiano, leader sionista e ufficiale della Brigata ebraica. Sereni è stato uno dei fondatori di Givat Brenner, paracadutato nell'Italia occupata dai nazisti durante la seconda guerra mondiale, dove venne catturato dai tedeschi e giustiziato nel campo di concentramento di Dachau; in ebraico netzer significa germoglio, sparo o ramo. Tra il 1948 e il 1951 una separazione politica nazionale tra i due partiti sindacali, Mapam e Mapai, portò a una scissione all'interno del movimento dei kibbutz. Nel 1952 120 membri del Mapai del kibbutz di Givat Brenner si staccarono per ragioni ideologiche e si trasferirono nel kibbutz di Netzer. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Netzer Sereni