NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ma’ale Cewijja

Ma’ale Cewijja (hebr. מעלה צביה; ang. Ma'ale Tzviya, lub w skrócie Tzviya; pol. Wzgórze Cywi) – wieś komunalna położona w Samorządzie Regionu Misgaw, w Dystrykcie Północnym, w Izraelu. Położenie Wieś jest położona na wysokości 257 metrów n.p.m. w północnej części Dolnej Galilei. Leży na wzgórzu w północno-wschodniej części Doliny Sachnin. Na północy wznosi się masyw góry Kamon (598 m n.p.m.), za którą jest Dolina Bet ha-Kerem. Z góry Kamon spływają strumienie – na zachód od wsi strumień Hilazon, a na wschodzie strumień Kecach. Łączą się one ze sobą po stronie południowej wioski. Okoliczne wzgórza są zalesione. W otoczeniu wsi Ma’ale Cewijja znajdują się miasta Karmiel i Sachnin, miejscowości Dejr Channa i Arraba, kibuce Lotem i Eszbal, wioski komunalna Michmanim, Kamon i Eszchar, oraz wsie arabskie Chusnija, Kamane, Sallama i Hamdon. Podział administracyjny Ma’ale Cewijja jest położona w Samorządzie Regionu Misgaw, w Poddystrykcie Akka, w Dystrykcie Północnym Izraela. Demografia Stałymi mieszkańcami wsi są wyłącznie Żydzi. Tutejsza populacja jest świecka: Źródło danych: Central Bureau of Statistics. Historia Osada została założona w 1979 roku w ramach rządowego projektu Perspektywy Galilei, którego celem było wzmocnienie pozycji demograficznej społeczności żydowskiej na północy kraju. Nazwaną ją na cześć Cywi Lubetkin, działaczki podziemia w getcie warszawskim, członkini dowództwa Żydowskiej Organizacji Bojowej, uczestniczki powstania w getcie warszawskim. Założycielami była grupa młodzieży związana z Ruchem Kibucowym i osada pierwotnie była normalnym kibucem. Ze względu jednak na niską populację i trudności ekonomiczne, w 1986 roku nastąpiła prywatyzacja kibucu i przekształcenie w wieś komunalną. Pomocy prawie wyludnionej wiosce udzieliła Agencja Żydowska, która zorganizowała nową grupę osadników. Istnieją plany dalszej rozbudowy wsi. Edukacja Wieś utrzymuje przedszkole. Starsze dzieci są dowożone do szkoły podstawowej we wsi Gilon. Kultura i sport We wsi jest ośrodek kultury z biblioteką. Z obiektów sportowych jest basen pływacki, boisko do koszykówki oraz siłownia. Ciekawym miejscem jest tutejszy ogród z niewielkim jeziorkiem. Infrastruktura We wsi jest przychodnia zdrowia, sklep wielobranżowy oraz warsztat mechaniczny. Gospodarka Większość mieszkańców dojeżdża do pracy poza wsią. Transport Ze wsi wyjeżdża się na południe na drogę nr 804, którą jadąc na północny wschód dojeżdża się do arabskich wiosek Sallama i Hamdon, lub jadąc na południe dojeżdża się do miejscowości Arraba i skrzyżowania z drogą nr 805. Lokalna droga prowadzi na wschód do kibucu Lotem. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne wsi Ma’ale Cewijja. [w:] Google Maps [on-line]. [dostęp 2013-06-12]. (ang.). Mapa wsi Ma’ale Cewijja. [w:] Amudanan [on-line]. [dostęp 2013-06-12]. (hebr.).
Nir Akiva

Nir Akiva (hebrejsky נִיר עֲקִיבָא, doslova „Akivova louka“, v oficiálním přepisu do angličtiny Nir Aqiva) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Merchavim. Geografie Leží v nadmořské výšce 155 metrů na severozápadním okraji pouště Negev; v oblasti která byla od 2. poloviny 20. století intenzivně zúrodňována a zavlažována a ztratila částečně charakter pouštní krajiny. Jde o zemědělsky obdělávaný pás navazující na pobřežní nížinu. Východně od vesnice začíná vádí Nachal Hoga. Nachází se tam také vrch Tel Mifsach. Západně od mošavu se terén svažuje k vádí Nachal Šlachim. Obec se nachází 20 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 68 kilometrů jihojihozápadně od centra Tel Avivu, cca 65 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 27 kilometrů severozápadně od města Beerševa. Nir Akiva obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Nir Akiva je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice 2932. Dějiny Nir Akiva byl založen v roce 1953. Zakladateli byli Židé z Rumunska, později je doplnili židovští imigranti z Maroka. Mošav je pojmenován podle funkcionáře Židovské agentury Akivy Ettingera. Místní ekonomika je založena na zemědělství (pěstování polních plodin, květin, sadovnictví). Existuje zde 80 rodinných farem. Většina obyvatel ale za prací dojíždí mimo mošav. Rozvíjí se turistický ruch. V obci je k dispozici obchod se smíšeným zbožím, synagoga, mikve, sportovní areály, mateřská škola a společenské centrum. Správní území vesnice měří 6 400 dunamů (6,4 kilometrů čtverečních). Vesnice prošla stavební expanzí. Soukromým uchazečům se zde nabízelo 105 stavebních parcel, z nichž cca 70 už bylo zastavěno rodinným domem. V 70. letech 20. století ve vesnici žil pozdější významný izraelský politik Amir Perec. Do roku 1948 se poblíž nynějšího mošavu rozkládala arabská vesnice Kawfacha. Arabské osídlení v ní skončilo během války za nezávislost. Demografie Obyvatelstvo mošavu je smíšené, tedy sestávající ze sekulárních i nábožensky orientovaných lidí. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Nir Akiva Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě prudce rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 677 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 2,0 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nir Akiva na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Merchavim
Nir Akiva

Nir Akiva (Hebrew: ניר עקיבא, lit. 'Akiva's Meadow') is a moshav in southern Israel. Located in the north-western Negev desert near Netivot and Nir Moshe and covering 1,000 dunams, it falls under the jurisdiction of Merhavim Regional Council. In 2024 it had a population of 728. History The moshav was established in 1953 on land that had belonged to the Palestinian village of Kawfakha. It was named after Akiva Etinger, a chief of the Settlement Department in the Jewish Agency. In the late 1970s Amir Peretz was a member of the moshav, bought a farm in the village and grew vegetables and flowers for export. References External links Nir Akiva Negev Information Centre
Nir Akiwa

Nir Akiwa (hebr. ניר עקיבא) – moszaw położony w samorządzie regionu Merchawim, w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Leży na pograniczu północno-zachodniej części pustyni Negew, w pobliżu miasta Netiwot. Historia Moszaw został założony w 1953. Nazwany na cześć Akivy Etingera, szefa Agencji Żydowskiej. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie, sadownictwie i uprawach w szklarniach. Osoby związane z moszawem Amir Perec – izraelski polityk, były wicepremier i minister obrony. Pod koniec lat 70. XX wieku był członkiem moszawu. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Nir Akiwa Google Maps Mapa moszawu Nir Akiwa
Giv'at Ješa'jahu

Giv'at Ješa'jahu (hebrejsky גִּבְעַת יְשַׁעְיָהוּ, doslova „Ješa'jahův vrch“, v oficiálním přepisu do angličtiny Giv'at Yesha'yahu) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Jeruzalémském distriktu, v Oblastní radě Mate Jehuda. Geografie Leží v nadmořské výšce 289 metrů na pomezí zemědělsky využívané pahorkatiny Šefela a západního okraje zalesněných svahů Judských hor. Severně od obce terén spadá do údolí potoka Nachal ha-Ela. Jižním směrem leží rozsáhlý lesní komplex. Obec se nachází 32 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 47 kilometrů jihovýchodně od centra Tel Avivu, cca 30 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 10 kilometrů jihozápadně od Bejt Šemeš. Giv'at Ješa'jahu obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Mošav je situován 6 kilometrů od Zelené linie, která odděluje Izrael v jeho mezinárodně uznávaných hranicích od území Západního břehu Jordánu. Počátkem 21. století byly přilehlé arabské (palestinské) oblasti Západního břehu od Izraele odděleny pomocí bezpečnostní bariéry. Giv'at Ješa'jahu je na dopravní síť napojen pomocí dálnice číslo 38, ze které tu k východu odbočuje lokální silnice číslo 3544. Dějiny Giv'at Ješa'jahu byl založen v roce 1958. Novověké židovské osidlování tohoto regionu začalo po válce za nezávislost tedy po roce 1948, kdy Jeruzalémský koridor ovládla izraelská armáda a kdy došlo k vysídlení většiny zdejší arabské populace. V bezprostředním okolí nynějšího mošavu se ale do té doby nerozkládalo arabské osídlení. Šlo o téměř neobydlenou kopcovitou krajinu. Po vzniku státu Izrael byl tento region plánovitě osidlován v rámci bloku Chevel Adulam. Ke zřízení vesnice došlo 21. dubna 1958. Pojmenována byla podle vědce Ješa'jahu Presse (1874–1955). Zakladateli osady byla skupina židovských přistěhovalců z Maďarska. Na vzniku osady se podíleli členové mládežnického hnutí ha-No'ar ha-cijoni. Na přelomu 20. a 21. století prošla vesnice stavebním rozšířením. Do roku 1967 šlo o hraniční osadu. V říjnu 1965 zde skupina arabských ozbrojenců napojených na hnutí Fatah provedla sabotážní akci, při které vyhodila do povětří jeden zdejší dům. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Giv'at Ješa'jahu Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 771 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 1,2 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Giv'at Ješa'jahu na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Mate Jehuda
Givat Yeshayahu

Givat Yeshayahu (Hebrew: גִּבְעַת יְשַׁעְיָהוּ, lit. 'Isaiah Hill') is a moshav in central Israel. Located in the Valley of Elah around ten kilometres south of Beit Shemesh, it falls under the jurisdiction of Mateh Yehuda Regional Council. In 2024 it had a population of 719. History Givat Yeshayahu was established in 1958 by immigrants from Hungary, members of the Jewish youth movement HaNoar HaTzioni and was named after Yeshayahu Press, a prominent researcher. It was built on the land of the depopulated Palestinian village of 'Ajjur. In 2016, ancient Roman milestones from Highway 38 were moved to an archaeological park on the outskirts of Givat Yeshayahu. Givat Yeshayahu, surrounded by wineries and ancient wine presses, operates a factory that produces raisins although most raisins in Israel today are imported from California. References
Giwat Jeszajahu

Giwat Jeszajahu (hebr. גבעת ישעיהו) – moszaw położony w samorządzie regionu Matte Jehuda, w Dystrykcie Jerozolimy, w Izraelu. Leży w górach Judei. Historia Moszaw został założony w 1958 przez imigrantów z Węgier. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na rolnictwiem i sadownictwie. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Giwat Jeszajahu Google Maps Mapa moszawu Giwat Jeszajahu
Mecer

Mecer (hebrejsky מֶצֶר, v oficiálním přepisu do angličtiny Mezer, přepisováno též Metzer) je vesnice typu kibuc v Izraeli, v Haifském distriktu, v Oblastní radě Menaše. Geografie Leží v nadmořské výšce 75 metrů v pahorkatině na pomezí pobřežní nížiny a kopcovitých oblastí podél Zelené linie oddělující vlastní Izrael v mezinárodně uznávaných hranicích od okupovaného Západního břehu Jordánu. Obec se nachází 15 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 47 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu, cca 42 kilometrů jihojihovýchodně od centra Haify a 12 kilometrů východně od města Chadera. Mecer obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky smíšené. Na jih od kibucu začíná téměř souvislý pás měst a vesnic obývaných izraelskými Araby – takzvaný Trojúhelník (nejblíže je to město Baka-Džat necelé 2 kilometry odtud). Další arabská sídla se nalézají severně odtud (vesnice Mejsir) a dále k severovýchodu v regionu Vádí Ara. Tento arabský pás je ale 3 kilometry severně od kibucu přerušen židovským městem Kacir-Chariš, které se má podle rozhodnutí vlády z roku 2010 proměnit na velké město s desítkami tisíc obyvatel. Západním směrem v pobřežní nížině převládá židovské osídlení. Mecer je na dopravní síť napojen pomocí místní silnice číslo 5923. Západně od kibucu probíhá dálnice číslo 6 (Transizraelská dálnice). Dějiny Mecer byl založen v roce 1953. Jeho zakladateli byla skupina židovských přistěhovalců z Argentiny napojená na hnutí ha-Šomer ha-ca'ir. Do roku 1967 (tedy do izraelského obsazení Západního břehu Jordánu) šlo o odlehlou pohraniční osadu na tehdy mezinárodní hranici mezi Izraelem a Jordánskem. Vesnice má dobré vztahy se sousední arabskou osadu Mejsir. První obyvatelé sem přišli 8. září 1953. Během 60. let 20. století dorazila další osadnická skupina z Jižní Ameriky (další skupiny následovaly i v dalších dekádách). V roce 1970 byl v obci otevřen plavecký bazén. Roku 1972 zde vznikla továrna. Místní ekonomika je založena na zemědělství a průmyslu (výroba zařízení na umělé zavlažování). V červnu 2007 rozhodl kibuc o privatizaci a přechodu na individuální odměňování svých členů podle odvedené práce. Během druhé intifády 28. října 2001 se na silnici poblíž kibucu odehrál palestinský útok, při kterém zemřel jeden člověk. K akci se přihlásily ozbrojené skupiny Tanzim. 10. listopadu 2002 pak přímo do kibucu pronikl palestinský útočník a zavraždil 5 lidí. K útoku se přihlásily Brigády mučedníků Al-Aksá. Vesnice leží necelé 2 kilometry od Zelené linie. Od Západního břehu Jordánu byla ovšem počátkem 21. století oddělena bezpečnostní bariérou. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Mecer Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě stagnující populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 404 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 1,3 %. Odkazy Reference Související články kibuc Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mecer na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky obce Archivováno 2. 8. 2014 na Wayback Machine.
Metzer

Metzer (Hebrew: מֶצֶר, lit. Border) is a kibbutz in northern Israel. Located near the Green Line to the north of Baqa al-Gharbiyye, it falls under the jurisdiction of Menashe Regional Council. In 2024 it had a population of 461. Etymology The Government Naming Committee mentioned Psalm 118:5 ("I called upon YAH [the Lord, Hashem] in distress [mêṣar]; YAH answered me[, and set me] in a broad place"). Metzar or metsar has the meaning of something tight, and figuratively of trouble (distress, pain, strait, terrors etc.). The Naming Committee referred to the fact that the kibbutz bordered the territory of Jordan (holding the West Bank at the time), with the border being just 500 meters from the centre of the kibbutz represented by the dining hall. History The kibbutz was founded on 8 September 1953 by a garin ('nucleus') of 128 immigrants from Argentina who belonged to the Hashomer Hatzair movement and eager to flee Peronist rule. It became known for its embrace of leftist politics and involvement in the peace movement between Arabs and Jews. Members shared a water source and agricultural knowledge with Arab neighbours in Meiser. The community fostered "the school for co-existence" between Arabs and Jews, offering tours to Jewish tourists and schoolchildren of the kibbutz grounds and of neighbouring Meiser. In 1964 and 1967 it received new members from Israeli nuclei. The kibbutz belongs to the National Kibbutz Movement. The founders were trained at Kibbutz Merhavia (1950-1952) and later at other kibbutzim - Ga'aton, Sa'ar, Gat and HaMa'apil. Terrorist attacks The community was impacted by the Second Intifada between 2000 and 2005.In October 2001, St.-Sgt. Yaniv Levy, a soldier in the Combat Engineering Brigade was murdered at close range by terrorists at the Kibbutz Metzer junction. Fatah's Tanzim claimed responsibility for the attack. One of the perpetrators, Mansour Shreim, also planned the 2002 Hadera attack. He was sentenced to 14 life sentences and was released in 2025. In 2025, he was released as part of a prisoner-hostage swap amid the Gaza War hostage crisis. In November 2002, the 2002 Metzer attack took place at the kibbutz, where five Israeli civilians were murdered in a terror attack. The attack was masterminded by Muhammad Naifeh, a commander in Fatah’s Al-Aqsa Martyrs Brigades. Sirhan Sirhan, a Fatah terrorist was the assailant. He was killed in October 2003, while being pursued in his car in a joint operation by the Israel Defense Forces, Shin Bet and the Yamam. In August 2025, the security coordinator of the kibbutz prevented a suspected terror stabbing attack at the entrance to the kibbutz by a Palestinian man from Tulkarm. References External links Official website (in Hebrew)
Mecer

Mecer (hebr. מצר; pol. Granica) – kibuc położony w Samorządzie Regionu Menasze, w dystrykcie Hajfa, w Izraelu. Członek Ruchu Kibucowego (Ha-Tenu’a ha-Kibbucit). Położenie Kibuc Mecer leży w zachodniej części Samarii na południe od masywu Góry Karmel, w otoczeniu miasta Baka-Dżatt, miasteczka Arara, oraz wiosek Majsar, Charisz i Umm al-Kutuf. Na wschód od kibucu przebiega granica terytoriów Autonomii Palestyńskiej, która jest strzeżona przez mur bezpieczeństwa. Po stronie palestyńskiej znajduje się miasto Kaffin. Historia Kibuc został założony 8 września 1953 roku przez żydowskich imigrantów z Argentyny, którzy byli członkami młodzieżowej organizacji syjonistycznej Ha-Szomer Ha-Cair. 10 listopada 2002 roku palestyński terrorysta wtargnął do kibucu i zabił 5 Izraelczyków. Kultura W kibucu znajduje się ośrodek kultury, basen pływacki, boisko do piłki nożnej oraz korty tenisowe. Gospodarka Gospodarka kibucu opiera się na intensywnym rolnictwie i sadownictwie. Zakłady Matserplast produkują wyposażenie irygacyjne. Transport Na zachód od wioski przebiega autostrada nr 6, brak jednak możliwości bezpośredniego wjazdu na nią. Z wioski wyjeżdża się na południe na drogę nr 5923, którą jadąc na zachód dojeżdża się do wioski Majsar, a następnie do drogi 574 prowadzącej na północ do kibucu Ma’anit i na południe do miasta Baka-Dżatt. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne kibucu Mecer Google Maps Mapa kibucu Mecer Amudanan
Eilon

Eilon (Hebrew: אֵילוֹן) is a kibbutz in northern Israel. Located a mile south of the Lebanese border and six miles east of the Mediterranean coast, the kibbutz is situated in the Western Galilee on a ridge between two streams, Nahal Betzet and Nahal Kziv. It falls under the jurisdiction of the Mateh Asher Regional Council. As of 2024 it had a population of 1,242.. Etymology The name "Eilon" is derived from the Hebrew words Elah (pistachio) and Alon (oak), two tree species abundant in this heavily forested area of northern Israel, though specifically referred to the "remnants of ancient trees in the vicinity." The Polish-Jewish immigrants cleared the forest and planted orchards for edible crops that would grow on a rocky hillside, to feed the small population . History Beginnings The kibbutz, situated a short distance from the Lebanese border, was established in 1938 on 400 dunams of land in Khirbet Samak, which had been purchased by the Jewish National Fund. Eilon was one of the early Tower and Stockade settlements and was settled that year by a group of Polish immigrants and Palestinian Jews. The inhabitants found themselves under constant fire in the wake of the 1936–1939 Arab revolt in Palestine. The kibbutz was initially affiliated with Hashomer Hatzair. By 1947 the kibbutz had a population of 350, successfully reclaiming rocky land that had been designated by the British Mandatory government as uncultivable. 1947-48 war Calm was achieved after the Galilee was cleared of Lebanese troops and Kaukji's bands in November 1948. When the Israeli forces, having just occupied the town of Tarshiha appeared coming up the path the inhabitants defending the kibbutz could hardly believe their good fortune. Climate Economy Eshet Eilon, a privately owned factory of agri-industrial systems for sorting vegetables and fruit (see homepage). Keshet Eilon Music Center, supporting young string players; 2026 also venue for Rubinstein Competition for young pianists (see homepage) There are a few small workshops in Eilon, among them: Eilon Mosaic, which manufactures decorative mosaics (see homepage) a recording studio Oren Meiri's studio of traditional Japanese carpentry (see homepage) a studio for building Mizrahi (oriental) musical instruments Places of interest Eilon houses an archaeological collection of artefacts dating back to the Neolithic, Chalcolithic and Iron Age, which were mainly salvaged from the Khirbet Jelĩl site near Moshav Goren. See also Or Torah Synagogue of Akko, decorated with mosaics produced by Eilon Mosaics References
Elon (ort i Israel)

Elon (hebreiska: אילון) är en ort i Israel. Den ligger i Norra distriktet, i den norra delen av landet nära gränsen till Libanon. Elon ligger ca 300 meter över havet och antalet invånare är 962 (år 2015). Klimat Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Elon.
Basma

Basma (àrab: بسمة, Basma; hebreu: בסמ"ה‎) és un consell local àrab-israelià situat en l'àrea de Wadi Ara en el sub-districte de Hadera. El consell local es va formar en 1995 mitjançant la consolidació dels llogarets de Barta Occidental, Ein as-Sahala i Muawiya. Basma és un acrònim dels noms dels pobles. El 2021 tenia 10.497 habitants. La jurisdicció de Basma abasta una àrea de 3.956 dúnams. Referències
Basma

Basma (hebrejsky בסמ"ה, arabsky بسم, v oficiálním přepisu do angličtiny Basma) je místní rada (menší město) v Izraeli, v Haifském distriktu. Geografie Leží v nadmořské výšce 231 metrů na pahorcích poblíž vádí Ara, nedaleko Zelené linie, která odděluje Izrael v jeho mezinárodně uznávaných hranicích od okupovaného Západního břehu Jordánu. Obec sestává ze tří sídelních jader – původních vesnic/osad Barta'a, Ejn al-Sahla a Mu'avija, které byly roku 1995 sloučeny do jedné obce. Ta netvoří souvislý územní celek, protože vesnice Barta'a a Ejn al-Sahla jsou odděleny městem Kacir-Chariš a Mu'avija leží 5 kilometrů severně od nich, na opačné straně vádí Ara, již v prostoru pahorkatiny Ramat Menaše, při vádí Nachal Barkan a jeho přítocích Nachal Panter a Nachal Gozlan. Severně od Mu'avije také začíná tok Nachal Ada. Basma se nachází cca 55 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 35 kilometrů jižně od centra Haify. Basmu obývají izraelští Arabové, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky smíšené. Podél vádí Ara převládají města, která obývají Arabové, například Umm al-Fachm. Na západní straně pak v pobřežní planině převládají Židé. Město Kacir-Chariš, jehož část Kacir odděluje vesnice Barta'a a Ejn al-Sahla, je rovněž židovské. Město Basma je na dopravní síť napojeno pomocí dálnice číslo 65, jež vede podél vádí Ara a z které k jeho jednotlivým součástem odbočují místní komunikace. Dějiny Basma vznikla roku 1995 sloučením tří dosud samostatných vesnic Barta'a, Ejn al-Sahla a Mu'avija a název sloučené obce je akronymem počátečních písmen těchto původních vesnic. Úřady místní rady sídlí ve městě Chadera. V roce 1996 byla Basma povýšena na místní radu (malé město). Vesnice Barta'a byla po první arabsko-izraelské válce roku 1949 rozdělena na západní část obsazenou Izraelem a východní část, která spadala pod Západní břeh Jordánu kontrolovaný Jordánskem. Po šestidenní válce roku 1967 obsadil Izrael i východní část vesnice, ale administrativně zůstávaly obě poloviny obce odděleny a tento stav trvá i na počátku 21. století. Západní i východní část Barta'a byly ale od zbytku Západního břehu Jordánu odděleny bezpečnostní bariérou. Demografie Podle údajů z roku 2005 tvořili 99,9 % obyvatel v Basmě muslimští Arabové. Jde o středně velké sídlo městského typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2017 zde žilo 9500 lidí. do roku 1945 údaje za obě části vesnice Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Basma na Wikimedia Commons Související články izraelští Arabové