NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Кирьят-Нетафим

Кирьят-Нетафим (ивр. קִרְיַת נְטָפִים‎) — израильское поселение религиозного общинного типа в Самарии, в Иудее и Самарии, в составе регионального совета Шомрон. Расположено близ города Ариэль. Население — около 1000 человек (на начало 2025 года). История Решение о подготовке инфраструктуры для посёлка было принято в апреле 1982 года. Поселение основано в 1983 году (праздник Суккот, 5744 год) учителем и педагогом Зхарией Дори вместе с ядром семей из числа йеменских евреев. Его создание было частью более широкого заселения района, целью которого было сформировать полосу непрерывного расселения между Рош-ха-Аин и центром страны, с одной стороны, и Ариэлем и центром Самарии — с другой. Название посёлку дал его основатель по стиху пророка Амоса: «Вот, наступят дни […] и горы источать будут виноградный сок, и все холмы потекут.» (Амос. 9:13). Община В посёлке проживают около 270 семей; ведётся строительство домов ещё для 24 семей, есть планы дальнейшего расширения. Население религиозное, разнородное по возрасту и общинному происхождению. Действуют учреждения формального и неформального образования: ясли, три детских сада, координатор молодёжной работы, отделения движений «Бней Акива» и «Оз». Религиозные службы включают три синагоги (ашкеназскую нусах сфарад, сефардскую и йеменскую), бейт-мидраш и микву. Из культурно-бытовой инфраструктуры — кружки, библиотека, клуб, минимаркет, молодёжный клуб, баскетбольная и футбольная площадки, детские площадки. В посёлке устроена смотровая площадка «Мицпе-Хадар-Ариэль», созданная местной молодёжью в память о Хадар Ариэль Цур, уроженке посёлка, погибшей в дорожно-транспортном происшествии. Святые места и археология В окрестностях Кирьят-Нетафим сохранились многочисленные памятники древнего земледелия: винодавильни, водосборные цистерны, десятки древних полевых сторожек и сторожевых башен, которыми пользовались земледельцы прошлого. В районе известны также древние погребальные пещеры. Подобные сельскохозяйственные сооружения на Самарийском нагорье задокументированы в ходе археологического обследования южной Самарии. Примечания
Kiryat Netafim

Kiryat Netafim (hebreiska: קריית נטפים) är en judisk bosättning på Västbanken. Den ligger i den norra delen av landet. Kiryat Netafim ligger 445 meter över havet och antalet invånare är 690. Terrängen runt Kiryat Netafim är kuperad åt sydost, men åt nordväst är den platt. Runt Kiryat Netafim är det tätbefolkat, med 319 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Ariel, 6,9 km öster om Kiryat Netafim. Trakten runt Kiryat Netafim består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Karmija

Karmija (hebrejsky כַּרְמִיָּה, v oficiálním přepisu do angličtiny Karmiyya, přepisováno též Karmia) je vesnice typu kibuc v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Chof Aškelon. Geografie Leží v nadmořské výšce 22 metrů v pobřežní nížině, v regionu Šefela. Kibuc leží v pásu zemědělsky obdělávané půdy podél vádí Nachal Šikma, který v této lokalitě proniká až téměř k mořskému pobřeží, ale je na obou stranách sevřen bloky písečných dun. Na Nachal Šikma se poblíž obce nachází umělá vodní nádrž Ma'agar Šikma. Obec se nachází 4 kilometry od břehu Středozemního moře, cca 57 kilometrů jihojihozápadně od centra Tel Avivu, cca 68 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 7 kilometrů jižně od města Aškelon. Karmiji obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Karmija je na dopravní síť napojena pomocí lokální silnice číslo 3411, která východně od vesnice ústí do dálnice číslo 4. Dějiny Karmija byla založena v roce 1950. Novověké židovské osidlování tohoto regionu začalo po válce za nezávislost tedy po roce 1948, kdy oblast ovládla izraelská armáda. Kibuc Karmija byl třetí a poslední židovskou vesnicí zřízenou nedaleko severního okraje pásma Gazy. Zakladateli osady byla skupina členů polovojenských jednotek Nachal napojených na mládežnické sionistické hnutí ha-Šomer ha-Ca'ir. Skupina sestávala z Židů z Francie a Tuniska. Do vesnice se přistěhovalo 54 židovských rodin evakuovaných v rámci plánu jednostranného stažení roku 2005 z osad Elej Sinaj a Nisanit z pásma Gazy. Ve vesnici funguje mateřská škola, sportovní areály a plavecký bazén. Místní ekonomika je založena na zemědělství, ale většina obyvatel kibucu pracuje mimo obec. Obec prošla stavební expanzí a na jejím severním okraji vyrostla rezidenční čtvrť. Obyvatelstvo je sekulární. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Karmiji Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 638 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 6,5 %. Odkazy Reference Související články kibuc Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Karmija na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Chof Aškelon
Karmijja

Karmijja (hebr. כרמיה) – kibuc położony w samorządzie regionu Chof Aszkelon, w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Leży na nadmorskiej równinie w północno-zachodniej części pustyni Negew, w otoczeniu kibuców Zikim i Jad Mordechaj, moszawów Mawki’im i Netiw ha-Asara, oraz strefy przemysłowej miasta Aszkelon. Członek Ruchu Kibuców (Ha-Tenu’a ha-Kibbucit). Historia Pierwotnie znajdowała się w tym miejscu arabska wioska Hiribja, która została zniszczona 1 listopada 1948 podczas wojny o niepodległość. Współczesny kibuc został założony 20 maja 1950 przez członków syjonistycznego ruchu młodzieżowego Ha-Szomer Ha-Cair, którzy przyjechali do Izraela z Tunezji i Francji. Przeszli oni przeszkolenie w kibucu Bet Zera na północy kraju. Założyli oni kibuc Karmijja przy budynku dawnej szkoły założonej przez brytyjskie władze w dawnej arabskiej wiosce Hiribja. Nazwa nawiązuje do hebrajskiej nazwy winnicy (hebr. כרם, Kerem), która istniała w tym rejonie. W latach 50. w kibucu osiedliła się grupa imigrantów z Argentyny i Maroka. Po ewakuacji żydowskich osiedli ze Strefy Gazy w 2005, osiedliły się tutaj 54 rodziny z ewakuowanych osiedli Elei Sinai i Nisanit. Z powodu bliskości granicy Strefy Gazy, kibuc bardzo często pada ofiarą ataków terrorystycznych, ostrzałów moździerzowych lub rakietowych. Kultura i sport W kibucu jest ośrodek kultury i sportu. Znajdują się tutaj korty tenisowe, boisko do piłki nożnej oraz basen kąpielowy. Gospodarka Gospodarka kibucu opiera się intensywnym rolnictwie i sadownictwie. Komunikacja Przy północnej granicy kibucu przebiega droga nr 3411 , którą jadąc na zachód dojeżdża się do kibucu Zikim i następnie na północ do strefy przemysłowej miasta Aszkelon, lub jadąc na wschód dojeżdża się do drogi ekspresowej nr 4 (Erez–Kefar Rosz ha-Nikra). Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne kibucu Karmijja Google Maps Mapa kibucu Karmijja Amudanan
Talmej Jafe

Talmej Jafe (hebrejsky תַּלְמֵי יָפֶה, doslova „Jafeho brázdy“, v oficiálním přepisu do angličtiny Talme Yafe, přepisováno též Talmei Yafe) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Chof Aškelon. Geografie Leží v nadmořské výšce 76 metrů v pobřežní nížině, v regionu Šefela. Severně od vesnice prochází vádí Nachal Tejma, které pak ústí do vádí Nachal Ge'a. Obec se nachází 8 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 53 kilometrů jihojihozápadně od centra Tel Avivu, cca 62 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 7 kilometrů jihovýchodně od města Aškelon. Talmej Jafe obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Talmej Jafe je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice číslo 3412. Podél jižní strany obce probíhá železniční trať Kirjat Gat-Aškelon, která je ale využívána pouze jako průmyslová vlečka. Dějiny Talmej Jafe byl založen v roce 1950. Zakladateli mošavu byli Židé z Polska a Rumunska. Na vzniku osady se podíleli členové mládežnického hnutí ha-No'ar ha-cijoni. Fungují tu sportovní areály. Vesnice je pojmenována podle předáka organizace Keren ha-jesod Arjeho Leiba Jafeho (1876–1948). Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Talmej Jafe Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě silně rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 786 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 6,4 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Talmej Jafe na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Chof Aškelon
Talmei Yaffe

Talmei Yaffe (Hebrew: תַּלְמֵי יָפֶה, lit. 'Yaffe Furrows') is a moshav shitufi in southern Israel. Located near Ashkelon, it falls under the jurisdiction of Hof Ashkelon Regional Council. In 2024 it had a population of 668. History Talmei Yaffe was founded in 1950 as a kibbutz by Jewish immigrants from Poland and Romania on the former lands of the depopulated Palestinian village of Barbara. It was named after Leib Yaffe, a director-general of Keren Hayesod who was killed in the car bombing of the Jewish Agency building in Jerusalem in 1948. In 1961 it was converted to a moshav shitufi. In 2005 some families evacuated from settlements in Gush Katif were resettled in Talmei Yaffe following the Israeli disengagement from Gaza. References External links Official website
Talme Jafe

Talme Jafe (hebr. תלמי יפה; oficjalna pisownia ang. Talmei Yaffe) – moszaw położony w Samorządzie Regionu Chof Aszkelon, w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Położenie Leży na nadmorskiej równinie w północno-zachodniej części pustyni Negew, w otoczeniu moszawów Ge’a, Bet Szikma, Kochaw Micha’el, Chelec i Mawki’im, kibucu Gewaram i Jad Mordechaj. Kultura i sport W moszawie jest ośrodek kultury i sportu, przy którym są korty tenisowe, boisko do piłki nożnej oraz basen kąpielowy. Historia Pierwotnie w miejscu tym znajdowała się arabska wioska Barbara, która została wyludniona i zniszczona podczas I wojny izraelsko-arabskiej w dniu 5 listopada 1948. Współczesna osada została założona w 1950 jako kibuc, przez żydowskich imigrantów z Polski i Rumunii. Nazwano go na cześć Arjego Leba Jafego, byłego przewodniczącego Keren ha-Jesod, który zginął w wybuchu samochodu-pułapki w Jerozolimie. W 1961 kibuc został przekształcony w moszaw. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie. Komunikacja Z moszawu wychodzi w kierunku zachodnim droga nr 3412, którą dojedzie się do moszawów Bet Szikma i Ge’a, a następnie do drogi ekspresowej nr 4 (Erez–Kefar Rosz ha-Nikra). Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Talme Jafe Google Maps Mapa moszawu Talme Jafe Amudanan
Ja'ara

Ja'ara (hebrejsky יַעֲרָה, v oficiálním přepisu do angličtiny Ya'ara) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Ma'ale Josef. Geografie Leží v nadmořské výšce 175 metrů, v hornaté oblasti na západních svazích Horní Galileji, cca 7 kilometrů od břehů Středozemního moře a 3 kilometry od libanonských hranic. Severně od vesnice přitéká z hor od východu vádí Nachal Becet, jehož údolí je tu sevřeno prudkými svahy (na severu Ramat Adamit), ale pak se otevírá do širšího údolí Bik'at Šefa, jež už je výběžkem izraelské pobřežní planiny. Od severu tu do něj přitéká vádí Nachal Namer, podél jižní strany vesnice je to Nachal Cuva. Jižním a jihozápadním směrem se rozkládá mírně zvlněná pahorkatina členěná nevýraznými vrchy jako Har Poreach. Obec se nachází cca 10 kilometrů severovýchodně od města Naharija, cca 115 kilometrů severoseverovýchodně od centra Tel Avivu a cca 33 kilometrů severovýchodně od centra Haify. Ja'ara obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je převážně židovské. Zcela židovská je oblast západně odtud, v pobřežní planině, i na severní straně při hranicích s Libanonem. Na jižní a východní straně začíná území s vyšším podílem obcí, které obývají izraelští Arabové. Ja'ara je na dopravní síť napojen pomocí místní silnice číslo 899, která vede na východ k vesnici Goren. Další místní komunikace vede jižním směrem do mošavu Avdon. Dějiny Ja'ara byl založen v roce 1950. Zakladateli osady byla skupina židovských přistěhovalců ze severní Afriky. Mošav vznikl na pozemcích zaniklé arabské vesnice Arab al-Samnija, která zde´stávala do války za nezávislost v roce 1948. Roku 1945 měla 200 obyvatel. Během války byla tato oblast v říjnu 1948 v rámci Operace Hiram ovládnuta židovskými silami a arabské obyvatelstvo bylo vysídleno. Poblíž vesnice ale zůstala skupina arabských polokočovných Beduínů, pro které tu vyrostla skupina domů. Tito Beduíni navštěvují integrovanou základní školu ve vesnici Becet. Šlo o první obec v Izraeli se smíšenou, židovsko-beduínskou populací. V obcí fungují zařízení předškolní péče, základní škola Šalom Alejchem (שלום עליכם) je ve vesnici Becet. K dispozici je tu zdravotní ordinace, obchod, společenské centrum a sportovní areály. Obec prochází stavební expanzí, ve které se nabízí 36 stavebních pozemků. Demografie Obyvatelstvo mošavu Ja'ara je složeno z Židů i Beduínů. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Ja'ara Židé – cca 500 osob (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství, cca 500 osob). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě mírně rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 642 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 0,3 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ja'ara na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Ya'ara

Ya'ara (Hebrew: יַעֲרָה, lit. 'Honeysuckle') is a moshav in northern Israel. Located near Ma'alot-Tarshiha, it falls under the jurisdiction of Ma'ale Yosef Regional Council. In 2024 it had a population of 894. History The village was established in 1950 on land that had belonged to the depopulated Palestinian village of Arab al-Samniyya by immigrants from Yemen, who were later joined by Jewish immigrants from North Africa and local Bedouin, making it the first mixed Jewish-Bedouin village in the country. It was named after the surrounding forests. During the 2023–24 conflict between Israel and Hezbollah, northern Israeli border communities including Ya'ara faced targeted attacks by Hezbollah and Palestinian factions based in Lebanon, resulting in their evacuation. References
Giwʿon haChadascha

Giw'on haChadascha (hebräisch גִּבְעוֹן הַחֲדָשָׁה) ist eine israelische Siedlung im besetzten Westjordanland. Geschichte Die Siedlung wurde nach der biblischen Stadt Gibeon benannt, die in der hebräischen Bibel (vorwiegend in Jos 10,10 und Jos 10,12 ) erwähnt wird und die sich in der Nähe befunden haben soll. Sie wird vom Regionalrat Mateh Benjamin verwaltet. Eine jüdische Siedlung wurde erstmals 1895 von jemenitischen Juden errichtet, aber nach mehreren Jahren wieder aufgegeben. Diese kauften das Land. 1924 kam es zu einer Neubesiedlung. Die Siedler wurden aber 1929 von ihren arabischen Nachbarn gewaltsam vertrieben. 1948 übernahm die jordanische Regierung das Gebiet und nutzte es als eine Militärbasis. 1977 wurde die jüdische Siedlung mit Hilfe der Gusch Emunim neugegründet. Seit 2007 verläuft am Rande der Siedlung ein Trennzaun, welcher Israel von den palästinensischen Gebieten trennt. Dieser Zaun führte zu Spannungen zwischen den Siedlern und den umliegenden palästinensischen Dörfern. So wurden arabische Bauern von ihren Feldern auf der anderen Seite des Zauns abgeschnitten. Israel konfiszierte Land von drei nahegelegenen palästinensischen Dörfern, um die Siedlung zu errichten: 186 Dunam von Biddu (arabisch بدّو) 159 Dunam von Bait Idschsa (arabisch بيت إجزا), sowie 13 Dunam von al-Dschib (arabisch الجيب). 2017 zählte die Siedlung 1139 israelische Bewohner. Literatur Amira Hass: A Wall, Arrests and Close Surveillance: How Israel Fences in a Palestinian Family. In: Haaretz, 2. November 2019. Weblinks Einzelnachweise
Giv'on HaHadasha

Giv'on HaHadashah (Hebrew: גבעון החדשה, lit. 'New Gibeon') is an Israel settlement in the West Bank, built over land expropriated from the neighboring Palestinian villages of Biddu, Beit Ijza, and Al Jib. It falls under the jurisdiction of Mateh Binyamin Regional Council. In 2024 it had a population of 1,171. The international community considers Israeli settlements in the West Bank illegal under international law, but the Israeli government disputes this. History The settlement was originally established in 1895 by Yemenite Jews, but they left the location after a number of years. It was named after the biblical Gibeon, in Hebrew Giv'on (Joshua 10:10-12), situated nearby. The village was resettled in 1924, but its inhabitants fled as a result of the 1929 Palestine riots. It was resettled again in 1977 by members of Gush Emunim, and the Israeli government eventually confiscated land from three nearby Palestinian villages in order to construct Giv'on HaHadasha roughly where the original Yemenite settlement's lands had been occupied: 186 dunams from Biddu, 159 dunams from Beit Ijza, 13 dunams from Al Jib. The community eventually absorbed many Jewish emigrants from the former Soviet Union, as well as many Israeli-born Jews. Although it is mostly secular in character, it is also home to a few religiously observant families. References
Giv'on HaHadasha

Giv'on HaHadashah (en hébreu : גִּבְעוֹן הַחֲדָשָׁה, littéralement : « Gibeon-la-Nouvelle » ; en arabe : غيفون هاهاداشا) est une colonie israélienne, illégale au regard du droit international, située en Cisjordanie, territoire palestinien occupé. Elle se trouve à une dizaine de kilomètres au nord-ouest du centre-ville de Jérusalem. Elle est construite en partie sur des terres palestiniennes confisquées, celles du village de Beit Ijza. La colonie est accolée à celle de Giv'at Ze'ev. Elle est rattachée au conseil régional de Mateh Binyamin. Giv'on HaHadashah compte 1 151 habitants en 2015. Toponymie La colonie est nommée d'après la ville biblique de Gibeon (Giv'on en hébreu), qui se trouvait à proximité. Cette dernière est mentionnée dans les versets 10 et 12 du chapitre 10 du livre de Josué. Histoire Un village est établi en 1895 par des Juifs yéménites, mais ceux-ci quittent les lieux au bout de plusieurs années. Le village est habité par des juifs en 1924, mais ses habitants sont contraints de fuir durant les émeutes de 1929. La colonie israélienne est créée en 1977, à la faveur de la victoire israélienne lors de la guerre des Six jours de 1967. L'Etat israélien procède à des confiscations de terres palestiniennes pour étendre la colonie. Colonisation israélienne En 1977, la localité est colonisée par des membres du mouvement Goush Emounim. Elle accueille alors beaucoup de Juifs en provenance d'Union soviétique ainsi que de nombreux Sabras. Confiscation de terres palestiniennes La colonie est établie en partie sur des terres palestiniennes confisquées, celles du village de Beit Ijza. Les motifs invoqués pour légitimer les confiscations renvoient principalement au fait que 167 dunams sont « enregistrés comme appartenant à des Juifs, du fait que des Juifs y ont séjourné brièvement dans les années 1920, puis sont partis », selon Haaretz. Après la création de l'Etat d'Israël, en 1948, « les terres sont devenues propriété jordanienne». Après la guerre des Six jours en 1967, « la terre a été déclarée propriété du gouvernement israélien». Des surfaces de terre supplémentaires de propriétés privées palestiniennes ont été confisquées soit pour la construction du château d'eau qu'utilise la colonie de Givon Hahadasha, soit pour l'édification de la barrière de séparation israélienne. Du fait de l'extension de Givon Hahadasha et de la barrière de séparation israélienne, les Palestiniens de Beit Ijza, Biddu, et Beit Duqqu n'ont accès à leurs terres que deux à trois fois par an. Religion Bien que la plupart des habitants de Giv'on HaHadashah soient laïcs, la colonie abrite également quelques familles juives orthodoxes. Situation juridique La communauté internationale dans son ensemble considère les colonies israéliennes de Cisjordanie illégales au regard du droit international, mais le gouvernement israélien conteste ce point de vue. Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Giv'on HaHadasha » (voir la liste des auteurs). Portail de la Palestine Portail du monde colonial Portail d’Israël Portail du conflit israélo-arabe
Giwon ha-Chadasza

Giwon ha-Chadasza (hebr. גבעון החדשה) – wieś i osiedle żydowskie położone w Samorządzie Regionu Matte Binjamin, w Dystrykcie Judei i Samarii, w Izraelu. Położenie Leży w południowo-zachodniej części Samarii, na północny zachód od Jerozolimy, w otoczeniu terytoriów Autonomii Palestyńskiej. Historia Pierwotna osada została założona w 1895 przez żydowskich imigrantów z Jemenu, jednak z powodu trudnych warunków życia została po kilku latach opuszczona. Ponownie osiedlenie nastąpiło w 1924, jednak mieszkańcy ewakuowali się podczas arabskich rozruchów w 1929. Współczesna osada została założona w 1977. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Giwon ha-Chadasza Google Maps Mapa Giwon ha-Chadasza
Giv'on HaHadasha

Giv'on HaHadasha (hebreiska: גבעון החדשה) är en judisk bosättning på Västbanken. Den ligger i den nordöstra delen av landet. Giv'on HaHadasha ligger 755 meter över havet och antalet invånare är 1 097. Terrängen runt Giv'on HaHadasha är huvudsakligen kuperad, men åt nordost är den platt. Runt Giv'on HaHadasha är det tätbefolkat, med 982 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Jerusalem, 10,3 km sydost om Giv'on HaHadasha. Runt Giv'on HaHadasha är det i huvudsak tätbebyggt. Kommentarer Källor
Kfar Silver

Kfar Silver (hebrejsky כְּפַר סִילְבֶר, doslova „Silverova vesnice“, v oficiálním přepisu do angličtiny Kefar Silver) je vzdělávací komplex a obec v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Chof Aškelon. Geografie Leží v nadmořské výšce 59 metrů v pobřežní nížině, v regionu Šefela. Obec se nachází 5 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 47 kilometrů jihojihozápadně od centra Tel Avivu, cca 60 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 3 kilometry východně od města Aškelon. Kfar Silver obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Kfar Silver je na dopravní síť napojen pomocí dálnice číslo 4, jež vede podél západního okraje obce. S ní paralelně probíhá i železniční trať z Tel Avivu. Ta zde má stanici nazvanou Aškelon. Dějiny Kfar Silver byl založen v roce 1957. Jde o středoškolský vzdělávací komplex pro mládež, pojmenovaný podle Abba Hillela Silvera, sionistického předáka z USA. Studuje zde cca 1000 žáků. Sedmdesát procent z nich jsou noví židovští imigranti. V roce 2003 obdržel Kfar Silver od ministra školství cenu za vynikající výsledky. Kromě vlastního studia se žáci podílejí na provozu zemědělské farmy, která obklopuje školu. Funguje zde i zoologická zahrada, útulek pro psy, záchranná ptačí stanice, plavecký bazén, sportovní areály, knihovna, internát a synagoga. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Kfar Silver Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě klesající populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 222 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 6,3 %. Odkazy Reference Související články Aškelon Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kfar Silver na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Chof Aškelon