NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Tel Te'omim

Tel Te'omim (hebrejsky תֵּל תְּאוֹמִים‎, anglicky Tel Te'omim) je vesnice typu společná osada (jišuv kehilati) v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Emek ha-Ma'ajanot. Geografie Leží v nadmořské výšce 139 metrů pod mořskou hladinou v intenzivně zemědělsky využívaném Bejtše'anském údolí, které je součástí Jordánského údolí. V okolí obce se nacházejí četné vydatné prameny, ale původní vádí protékající údolím byla většinou kvůli zemědělskému hospodaření svedena do umělých vodotečí. Údolí je rovinaté, s rozsáhlými plochami umělých vodních nádrží a zemědělských pozemků. Člení ho jen nevelké pahorky, většinou lidského původu coby stopy dávného osídlení jako Tel Te'omim a Tel Nufar, které se rozkládají přímo v prostoru vesnice. Zhruba 4 kilometry na západ od vesnice se terén prudce zvedá do svahů pohoří Gilboa s horami Har Malkišua nebo Har Avinadav (440 m n. m.), ze kterých do údolí stékají vádí Nachal Avinadav a Nachal Malkišua. Vesnice je situována 30 kilometrů jižně od Galilejského jezera, 6 kilometrů západně od Jordánu, cca 5 kilometrů jižně od města Bejt Še'an, cca 80 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 63 kilometrů jihovýchodně od centra Haify. Tel Te'omim obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je ryze židovské. Tel Te'omim tvoří společně s mošavy Rechov, Revaja a Sdej Trumot aglomeraci vzájemně propojených zemědělských vesnic zvaných Jišuvej Bikura (ישובי ביכורה). Tel Te'omim je na dopravní síť napojen pomocí severojižního tahu dálnice číslo 90. Dějiny Tel Te'omim byl založen v roce 1987. Podle jiného zdroje už roku 1982. Účelem zřízení nové vesnice bylo poskytnout bydlení a zemědělskou obživu mladé generaci farmářů z ostatních vesnic v tomto sídelním bloku. Někteří místní obyvatelé se zabývají farmařením, zbytek za prací dojíždí do jiných obcí. Zařízení předškolní péče o děti a základní škola se nacházejí v komplexu Bikura (ביכורה) ve středu zdejší aglomerace vesnic, na západním okraji Tel Te'omim . V komplexu Bikura jsou i další veřejné služby a instituce, které využívají obyvatelé okolního bloku vesnic, jako plavecký bazén a sportovní areály, obchod a knihovna. V Tel Te'omim je k dispozici synagoga, mikve a vojenská přípravka (mechina). Demografie Obyvatelstvo Tel Te'omim je smíšené, tedy sekulární i nábožensky orientované. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Tel Te'omim Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). V obci bylo zřízeno centrum pro integraci etiopských Židů. Jde o menší sídlo vesnického typu s populací, jež po dlouhodobé stagnaci začala po roce 2010 narůstat. K 31. prosinci 2014 zde žilo 509 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 12,1 %. Odkazy Reference Související články společná osada Tel Te'omim (pahorek) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Tel Te'omim na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Tel Te'omim

Tel Te'omim (Hebrew: תֵּל תְּאוֹמִים) is a community settlement in the Beit She'an valley in northern Israel. Located about 6 km south of Beit She'an, just east of Highway 90, it falls under the jurisdiction of Valley of Springs Regional Council. In 2024 it had a population of 658. History The village was founded in 1982 as an expansion of the three other moshavim in its vicinity: Revaya, Rehov, and Sde Trumot. Together these four settlements are combined in the "Bikurah" bloc. The population of Tel Te'omim is mostly composed of people who originally lived in the original three moshavim. The name "Tel Te'omim", which means "twin hills" or the "hill of twins", is associated with a pair of nearby hills of archaeological interest. References
Tel Te’omim

Tel Te’omim (hebr. תל תאומים; ang. Tel Te'omim; pol. Bliźniacze Wzgórza) – wieś komunalna położona w Samorządzie Regionu Emek ha-Majanot, w Dystrykcie Północnym, w Izraelu. Położenie Tel Te’omim jest położona na wysokości 139 metrów p.p.m. w intensywnie użytkowanej rolniczo Dolinie Bet Sze’an, będącej częścią Rowu Jordanu w Dolnej Galilei. Okoliczny teren jest stosunkowo płaski, opada jednak w kierunku wschodnim w depresję rzeki Jordan. Jedynymi niewielkimi wzgórzami są wzgórza pochodzenia ludzkiego, takie jak Tel Teoim i Tel Nufar. Wokół osady znajdują się liczne źródła, których wody są odprowadzane do sztucznych stawów hodowlanych. Na zachód od wsi płynie strumień Moda. W odległości 3 km na południe od wsi przebiega mur bezpieczeństwa oddzielający terytorium Izraela od Autonomii Palestyńskiej. W jej otoczeniu znajdują się kibuce En ha-Naciw, Sede Elijjahu i Tirat Cewi, oraz moszawy Rechow i Sede Terumot. Tel Teomim wraz z sąsiednimi osadami Sede Terumot, Rewaja i Rechow tworzy wspólnie powiązaną wieś rolniczą o nazwie Bikur Jiszuwej (hebr. ישובי ביכורה). Po stronie palestyńskiej są wsie Bardala, Kardala i Ein al-Beida. Tel Te’omim jest położony w Samorządzie Regionu Emek ha-Majanot, w Poddystrykcie Jezreel, w Dystrykcie Północnym Izraela. Demografia Stałymi mieszkańcami kibucu są wyłącznie Żydzi: Historia Pierwotnie w okolicy tej istniały dwie arabskie wsie as-Samirija i al-Hamra. Pierwsza została wysiedlona i zniszczona w dniu 27 maja 1948 roku podczas I wojny izraelsko-arabskiej. Drugą zniszczono w dniu 31 maja 1948 roku. Dużo wcześniej tutejsze grunty wykupiły od arabskich mieszkańców żydowskie organizacje syjonistyczne. Współczesna wieś została założona w 1982 roku, w celu zapewnienia mieszkań dla pracowników i ich rodzin pracujących w okolicznych kibucach i moszawach. Jej nazwa wywodzi się od dwóch wzgórz, które są położone w jej bezpośrednim sąsiedztwie. Istnieją dalsze plany rozbudowy wsi. Kultura i sport W wiosce znajduje się ośrodek kultury z biblioteką, sala sportowa z siłownią, oraz boisko do piłki nożnej. W centrum wsi utworzono ośrodek absorpcji Żydów z Etiopii. Edukacja i religia Wieś utrzymuje przedszkole. Starsze dzieci są dowożone do szkoły podstawowej Bikura w moszawie Rechow i szkoły średniej w kibucu Newe Etan. Wieś posiada własną synagogę i mykwę Gospodarka i infrastruktura Gospodarka wsi opiera się na intensywnym rolnictwie i sadownictwie. W szklarniach uprawiane są przyprawy i warzywa. W wiosce jest sklep wielobranżowy i warsztat mechaniczny. Transport Z wsi wyjeżdża się dwoma drogami na zachód. Jedna prowadzi do moszawu Rechow, a druga do moszawu Sede Terumot, gdzie dojeżdża się do drogi nr 90. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Tel Te’omim. [w:] Google Maps [on-line]. [dostęp 2012-12-11]. (ang.). Mapa Tel Te’omim. [w:] Amudanan [on-line]. [dostęp 2012-12-11]. (hebr.).
Tel Te'omim

Tel Te'omim (hebreiska: תל תאומים) är en höjd i Israel. Den ligger i distriktet Norra distriktet, i den nordöstra delen av landet. Terrängen runt Tel Te'omim är platt åt nordost, men åt sydväst är den kuperad. Terrängen runt Tel Te'omim sluttar österut. Runt Tel Te'omim är det ganska tätbefolkat, med 239 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Bet She'an, 6,1 km norr om Tel Te'omim. Trakten runt Tel Te'omim består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Alon ha-Galil

Alon ha-Galil (hebrejsky אַלּוֹן הַגָּלִיל, doslova "Galilejský dub", anglicky Alon HaGalil, v oficiálním seznamu sídel Allon HaGalil) je vesnice typu společná osada (jišuv kehilati) v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Jizre'elské údolí. Geografie Leží v nadmořské výšce 213 metrů na pahorcích Dolní Galileji, nedaleko jižního okraje údolí Bejt Netofa a severozápadního okraje Jizre'elského údolí. Vesnice je situována přímo na vrchol hory Har Jiftach'el, podél jejíž východní strany z údolí Bejt Netofa vytéká hlubokou soutěskou vádí Nachal Jiftach'el, které na jejím úpatí ústí do potoka Nachal Cipori. Dál na východ začíná rozsáhlý lesní komplex Ja'ar Cipori. Vesnice se nachází cca 9 kilometrů severozápadně od Nazaretu, cca 85 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 22 kilometrů východně od Haify. Alon ha-Galil obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je převážně arabské. Rozkládají se tu četná sídla obývaná izraelskými Araby, včetně aglomerace Nazaretu nebo města Bir al-Maksur na severní straně. Mezi nimi jsou ale rozptýleny menší židovské vesnice, které zde vytvářejí územně souvislý blok (obsahuje dále vesnice ha-Solelim, Cipori, Šimšit, Chanaton, Givat Ela a Hoša'aja) Alon ha-Galil je na dopravní síť napojen pomocí dálnice číslo 79, jež se tu kříží s dálnicí číslo 77. Dějiny Alon ha-Galil byl založen v roce 1980. Původně byl založen jako kolektivně organizované sídlo typu mošav. Respektive jako výrazně kolektivistický mošav blížící se svou formou kibucu (takzvaný "mošbuc" – מושבוץ). Navržen byl pro 80 zemědělských usedlostí. 600 dunamů (60 hektarů) půdy pro tento účel poskytly okolní židovské vesnice. V roce 1984 během ekonomické krize izraelských mošavů byl Alon ha-Galil postižen výrazným zadlužením. Zůstalo tu jen 23 rodin. Z nich jen 15 bylo ekonomicky schopných zemědělsky fungovat. Vedení mošavu se proto rozhodlo proměnit vesnici na společnou osadu, s individuálním hospodařením. Zároveň ale měl být zachován její zemědělský charakter. V současnosti je ekonomika obce založena na zemědělství a turistickém ruchu. Část obyvatel dojíždí za prací mimo obec, zejména do aglomerace Haify. V přípravě je stavební expanze s plánovanou výstavbou 26 nových domů. V obci fungují zařízení předškolní péče o děti. Základní škola je v obci Giv'at Ela. Demografie Obyvatelstvo Alon ha-Galil je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Alon ha-Galil Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 974 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 5,0 %. Odkazy Reference Související články společná osada Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Alon ha-Galil na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil (hebrejsky) Oficiální internetové stránky obce
Alon HaGalil

Alon HaGalil (Hebrew: אלון הגליל, lit. 'Oak of the Galilee') is a community settlement in northern Israel. Located in the Lower Galilee, it falls under the jurisdiction of Jezreel Valley Regional Council. In 2024 it had a population of 1,058. Alon Hagalil was founded in 1980 on land that had belonged to the depopulated Palestinian town of Saffuriya until the establishment of Israel. Founded as a moshav, it converted to a community settlement in 1986, but remains a member of the Moshavim Movement. Notable residents Erel Halevi References External links Village website (in Hebrew)
Misgav Am

Misgav Am (hebrejsky מִשְׂגַּב עָם, doslova „Pevnost národa“, anglicky Misgav Am) je vesnice typu kibuc v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě ha-Galil ha-Eljon (Horní Galilea). Geografie Leží přímo na hranici s Libanonem na náhorní planině v horách Naftali, v nadmořské výšce 830 metrů v nejsevernějším výběžku Horní Galileji přímo na hranici s Libanonem. Jižně od vesnice leží na mezinárodní hranici hora Har Zakif. Východním směrem terén prudce klesá do Chulského údolí, kam odtud klesají některé sezónní vodní toky, například vádí Nachal ha-Šomer nebo Nachal Misgav. Kibuc je situován cca 40 kilometrů severně od břehů Galilejského jezera, cca 5 kilometrů severozápadně od města Kirjat Šmona, cca 148 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 72 kilometrů severovýchodně od centra Haify. Misgav Am obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je ryze židovské. Misgav Am je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice číslo 886, která sleduje izraelsko-libanonskou hranici. Dějiny Misgav Am byl založen v roce 1945. Jeho zakladateli byli bojovníci z elitních židovských jednotek Palmach. Ti sem přišli ze starších kibuců Dafna a Tel Josef. Roku 1949 měl kibuc jen 52 obyvatel a rozkládal se na ploše 1350 dunamů (1,35 kilometru čtverečního). Zpočátku osada čelila těžkým klimatickým podmínkám, nedostatku vody a izolaci. V roce 1953 byla populace kibucu posílena o příchod nové skupiny tvořené židovskými přistěhovalci. Teprve v té době se začal vesnice ekonomicky a sociálně stabilizovat. V dubnu 1980 do kibucu pronikli arabští teroristé, zabili tři lidi a šestnáct jich zranili. Zajali zdejší děti jako rukojmí. Útočníci byli zabiti při zásahu izraelské armády. Vedení kibucu pak zrušilo praxi hromadného nocování dětí mimo rodiny. Izraelská armáda pak jako odvetu podnikla útok na území Libanonu, kde setrvala po 5 dnů. Roku 1997 prošel kibuc privatizací, po které jsou jeho členové odměňováni individuálně, podle odvedené práce. V roce 2000 se kibuc po stažení izraelské armády z Libanonu ocitl na hranici s libanonským územím ovládaným nepřátelským hnutím Hizballáh. V kibucu funguje zařízení předškolní péče o děti. Základní škola je v Kfar Gil'adi, střední v kibucu Dafna. Je tu zdravotní ordinace, plavecký bazén a sportovní areály. Demografie Obyvatelstvo kibucu Misgav Am je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v kibucu Misgav Am Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě stagnující populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 296 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 7,6 %. Odkazy Reference Související články kibuc hory Naftali Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Misgav Am na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální internetové stránky obce
Kfar Gid’on

Kfar Gid'on (hebrejsky כְּפַר גִּדְעוֹן, doslova "Gid'onova vesnice", anglicky Kfar Gidon, v oficiálním seznamu sídel Kefar Gid'on) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Jizre'elské údolí. Geografie Leží v nadmořské výšce 94 metrů v rovinaté centrální části Jizre'elského údolí, které dál k východu plynule přechází do údolí Bik'at Ksulot, v oblasti s intenzivním zemědělstvím. Východně od obce prochází vádí Nachal Adašim, do kterého tu od východu ústí vádí Nachal Tevet. Vesnice se nachází cca 3 kilometry severně od města Afula, 4 kilometry jihovýchodně od města Migdal ha-Emek, cca 80 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 33 kilometrů jihovýchodně od centra Haify. Kfar Gid'on obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je převážně židovské. Aglomerace Nazaretu, kterou obývají převážně izraelští Arabové, ale začíná jen cca 4 kilometry severním směrem. Kfar Gid'on je na dopravní síť napojen pomocí severojižní dálnice číslo 60 Afula-Nazaret, která prochází přímo obcí a dělí ji na dvě poloviny. Dějiny Kfar Gid'on byl založen v roce 1923. Pojmenován je podle biblického soudce Gideona. Zakladateli osady byli židovští, nábožensky orientovaní přistěhovalci ze Sedmihradska, kteří do tehdejší mandátní Palestiny přišli v rámci třetí aliji. Zpočátku osada trpěla nedostatkem zkušeností jejích obyvatel se zemědělstvím. Chyběla také dostupnost vody. Nejdříve přebývali v opuštěné arabské osadě Tel Adas, potom se přesunuli do nynější lokality ale stále jen do provizorních ubikací. Ve vesnici po těchto prvotních obtížích zůstalo pouze 10 rodin. Roku 1949 měl Kfar Gid'on 90 obyvatel a rozlohu katastrálního území 3600 dunamů (3,6 kilometrů čtverečních). Po vzniku státu Izrael se obyvatelé Kfar Gid'on snažili přilákat do mošavu nové obyvatele. Jenže zatímco stávající osadníci patřili do hnutí Mizrachi orientované na náboženský sionismus, nově příchozí patřili k ultraortodoxním Židům. Mezi oběma komunitami docházelo k rozporům a roku 1956 se proto mošav rozdělil na dvě samostatné obce: ultraortodoxní Kfar Gid'on a méně nábožensky konzervativní Talmej Gid'on (תלמי גדעון). Téměř 50 let pak obě komunity existovaly vedle sebe. Teprve počátkem 21. století došlo k jejich opětovnému sjednocení. V Kfar Gid'on fungují zařízení předškolní péče o děti. Základní škola je v obci Ginegar. Ekonomika obce je zčásti založena na zemědělství. Část obyvatel dojíždí za prací mimo obec. Demografie Obyvatelstvo mošavu Kfar Gid'on je smíšené, tedy sekulární i nábožensky založené. Podle údajů z roku 2013 tvořili naprostou většinu obyvatel v Kfar Gid'on Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2013 zde žilo 298 lidí. Během roku 2013 populace vzrostla o 3,5 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kfar Gid'on na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Kfar Gidon

Kfar Gidon (Hebrew: כְּפַר גִּדְעוֹן, lit. 'Gideon Village') is a moshav in northern Israel. Located near Afula, it falls under the jurisdiction of Jezreel Valley Regional Council. In 2024 it had a population of 355. History The moshav was founded in 1923 by immigrants from Transylvania who were members of Hapoel HaMizrachi, and was named after the Biblical figure of Gideon (Judges 7:1). At first the settlement was supposed to be called Moshav Transylvania and it was planned by architect Richard Kauffmann. In 1956 it split in two co-operative societies; Kfar Gidon (Haredi) and Talmei Gidon (traditional/secular). However, as a result of reforms in the regional council, the village returned to having one administration. Notable residents Israel Amidan (1921–1968), musician and composer References
Mle'a

Mle'a (hebrejsky מְלֵאָה‎‎, anglicky Mle'a, v oficiálním seznamu sídel Mele'a) je vesnice typu mošav v Izraeli v bloku vesnic Ta'anach, v Severním distriktu, v Oblastní radě Gilboa. Geografie Leží v jižní části zemědělsky intenzivně obdělávaného Jizre'elského údolí, v nadmořské výšce 67 metrů. Západně od obce prochází vádí Nachal Oz, do kterého tu od jihu ústí vádí Nachal Rimonim. Vesnice je situována 35 kilometrů jihozápadně od Galilejského jezera, 30 kilometrů západně od řeky Jordánu, cca 6 kilometrů jihozápadně od města Afula, cca 70 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 37 kilometrů jihovýchodně od centra Haify. Mle'u obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je ryze židovské. 5 kilometrů jihozápadním směrem ale začíná hornatá oblast podél Vádí Ara, kterou obývají izraelští Arabové. Mošav leží 2 kilometry severovýchodně od Zelené linie, která odděluje Izrael od okupovaného Západního břehu Jordánu. Od Západního břehu Jordánu byla tato oblast počátkem 21. století oddělena izraelskou bezpečnostní bariérou. Mle'a je na dopravní síť napojena pomocí lokální silnice číslo 675. Dějiny Mle'a byla založena v roce 1956 jako součást bloku plánovitě zřizovaných zemědělských vesnic Ta'anach – חבל תענך (Chevel Ta'anach). Tento blok sestává ze tří takřka identicky rozvržených shluků zemědělských vesnic, které jsou vždy seskupeny po třech s tím, že v jejich geografickém středu se nachází malá čtvrtá vesnice, jež plní střediskové funkce. Mle'a leží v nejzápadnější z těchto tří skupin, společně s vesnicemi Gadiš a Nir Jafe a střediskovou obcí Merkaz Omen. Prvními obyvateli mošavu byli Židé přistěhovalí ze severní Afriky (z Maroka). Šlo o 70 rodin, které sem byly přivedeny ihned po vylodění v Izraeli. V tu dobu zde ale bylo k dispozici jen 60 domů. 10 rodin se proto přesunulo do sousedního mošavu Gadiš. Zpočátku se osadníci zaměřovali na pěstování zeleniny, postupně se přesouvaly i k jiným zemědělským aktivitám. Kvůli ekonomickým a sociálním potížím ale velká část obyvatel po prvním roce vesnici opustila a byli doplněni o skupinu židovských přistěhovalců z Polska. V současnosti je jen menší část obyvatel vesnice aktivní v zemědělství. Většina lidí dojíždí za prací mimo obec. Demografie Obyvatelstvo mošavu Mle'a je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Mle'a Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě stagnující populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 374 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 3,9 %. Odkazy Reference Související články mošav Ta'anach Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mle'a na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Mle'a

Mle'a (Hebrew: מְלֵאָה, lit. whole yield) is a moshav in northern Israel. Located in the Ta'anakh region, it falls under the jurisdiction of Gilboa Regional Council. In 2024 it had a population of 377. History It was founded in 1956 by Jewish immigrants and refugees to Israel from Morocco in the program to settle the Ta'anakh region. However, by the end of 1957 most of the original settlers moved out, with Jewish immigrants from Poland moving in to replace them. Most residents make a living from agriculture and raising livestock. The name Mle'a relates to agriculture and is taken from the Bible: "lest the whole yield of the seed and of the fruit is forfeited to the sanctuary." (Deuteronomy 22:9) References
Mitzpe Jericho

Mitzpe Jericho (hebräisch: מִצְפֵּה יְרִיחוֹ, deutsch: Aussichtspunkt (nach) Jericho) ist eine israelische Siedlung im Westjordanland. Die Siedlung wurde 1977 gegründet und gehört zur Regionalverwaltung Mateh Benjamin. Die Einwohnerzahl beträgt 2.640 (Stand: Januar 2022). Die internationale Gemeinschaft betrachtet Mitzpe Jericho, wie alle israelischen Siedlungen in den seit 1967 besetzten Gebieten, gemäß dem Völkerrecht als illegal. Israel bestreitet dies. Lage Die Siedlung liegt in der Judäischen Wüste auf einem der letzten Hügel der Judäischen Berge, bevor das Gebirge steil ins Jordantal abfällt. Sie liegt direkt an der Haupt-Nationalstraße 1, 16 Kilometer östlich von Jerusalem und sieben Kilometer südwestlich von Jericho. Das Tote Meer ist circa 12 Kilometer von Mitzpe Jericho entfernt. Geschichte Ursprünglich sollte die Siedlung während des jüdischen Feiertags Sukkot im Jahr 1977 auf direkt an Jericho angrenzendem Land gegründet werden. Weil der damalige Verteidigungsminister Ezer Weizmann dies aber ablehnte, wurden die Siedler zunächst nach Mishor Adumim, einem Ort nahe Ma’ale Adumim, an dem sich heute ein Industriegebiet befindet, gebracht. Der damalige Landwirtschaftsminister Ariel Scharon schlug daraufhin die heutige Position Mitzpe Jerichos als Ort für die Errichtung der neuen Siedlung vor. Innerhalb der nächsten Tage errichteten die Siedler die ersten Mobilheime und Zelte, um den Ort zu besiedeln. 1981 begann der Bau von befestigten Häusern. Der ursprünglichen Gruppe an Siedlern gehörten sowohl religiöse als auch nicht-religiöse Juden an. Aufgrund von Spannungen zwischen diesen beiden Gruppen, spaltete sich der nicht-religiöse Teil der Siedler ab und gründete südlich von Jericho im Tal die Siedlung Vered Jericho. Mitzpe Jericho ist seitdem eine größtenteils religiöse Siedlung. Einzelnachweise