NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sitrija

Sitrija (hebrejsky סתריה, v oficiálním přepisu do angličtiny Sitriyya, přepisováno též Sitria) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Centrálním distriktu, v Oblastní radě Gezer. Geografie Leží v nadmořské výšce 81 metrů na pomezí hustě osídlené a zemědělsky intenzivně využívané pobřežní nížiny a regionu Šefela, na jihovýchodním okraji aglomerace Tel Avivu. Obec se nachází 15 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 21 kilometrů jihovýchodně od centra Tel Avivu, cca 39 kilometrů severozápadně od historického jádra Jeruzalému a 1 kilometr od východního okraje města Rechovot. Sitriji obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Pouze ve městech Lod a Ramla severovýchodně odtud žije cca dvacetiprocentní menšina izraelských Arabů. Sitrija je na dopravní síť napojena pomocí dálnice číslo 40. Dějiny Sitrija byla založena v roce 1949 na místě vysídlené arabské vesnice Tal al-Batejch, jež tu stávala až do války za nezávislost roku 1948. Nacházela se cca 1,5 kilometru severovýchodně od nynějšího mošavu. K zřízení mošavu Sitrija došlo 5. července 1949 během svátku Lag ba-omer. Zakladateli byla skupina Židů z Rumunska, Polska a Maďarska, kteří přežili holokaust a kteří se před příchodem do státu Izrael shromažďovali v uprchlických táborech na Kypru, kde také prošli zemědělským výcvikem. Zhruba polovina rodin obývajících mošav se stále zabývá zemědělstvím (pěstování květin, citrusů a oliv nebo chov drůbeže), ostatní obývají nový ryze rezidenční okrsek, jehož výstavba začala v roce 1990 a který byl roku 1994 dále rozšířen. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Sitriji Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 1027 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 1,7 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sitrija na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky obce
Sitria

Sitria (Hebrew: סִתְרִיָה) is a moshav in central Israel. Located in the Shfela near Rehovot, it falls under the jurisdiction of Gezer Regional Council. In 2024 it had a population of 1,125. History The moshav was founded on Lag BaOmer in 1949 on the land that had belonged to the depopulated Palestinian village of Abu al-Fadl, by 95 families from Poland and Romania who had been interned in a detention camp in Cyprus. Prior to 1948, the Sitriya Bedouin tribe lived in the area. Economy Domaine Herzberg, a boutique winery, is located in Sitria. The moshav also operates a riding stable, Susey Adama. Notable people Ori Gordin (born 1969), IDF Major General References
Sitrijja

Sitrijja (hebr. סתריה) – moszaw położony w samorządzie regionu Gezer, w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Historia Moszaw został założony w 1949 przez imigrantów z Rumunii i Polski. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie. Komunikacja Przy moszawie przebiega droga ekspresowa nr 40 (Kefar Sawa–Ketura). Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Sitrijja Google Maps Mapa moszawu Sitrijja
Kfar ha-Ro'e

Kfar ha-Ro'e (hebrejsky כְּפַר הָרֹאֶ"ה, doslova ,„Vesnice rabína Kooka“, v oficiálním přepisu do angličtiny Kefar HaRo'e, přepisováno též Kfar HaRo'e) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Centrálním distriktu, v Oblastní radě Emek Chefer. Geografie Leží v nadmořské výšce 26 metrů v hustě osídlené a zemědělsky intenzivně využívané pobřežní nížině respektive Šaronské planině. Západním směrem nedaleko od vesnice protéká vodní tok Nachal Alexander. Obec se nachází 4 kilometry od břehu Středozemního moře, cca 37 kilometrů severoseverovýchodně od centra Tel Avivu, cca 47 kilometrů jihojihozápadně od centra Haify a 5 kilometrů jižně od města Chadera. Kfar ha-Ro'e obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Vesnice vytváří společně s okolními obcemi Ge'ulej Tejman, Bejt Chazon, Eljašiv, Chibat Cijon, Cherev le-Et, Ejn ha-Choreš, Giv'at Chajim Ichud, Giv'at Chajim Me'uchad a Chogla téměř souvislou aglomeraci zemědělských osad. Tento urbanistický celek je navíc na severu napojen na město Eljachin. Kfar ha-Ro'e je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice číslo 581 a místních komunikací v rámci zdejší aglomerace zemědělských vesnic. Na západním okraji obec míjí dálnice číslo 4. Dějiny Kfar ha-Ro'e byl založen v roce 1934. Pojmenován je podle rabína Abrahama Isaaca Kooka (název vesnice je akronymem jeho celého jména ha-Rav Avraham ha-Cohen Kook). Zakladateli vesnice byla skupina nábožensky orientovaných židovských přistěhovalců z Evropy, napojených na hnutí ha-Po'el ha-Mizrachi. Před rokem 1949 měl Kfar ha-Ro'e rozlohu katastrálního území 1412 dunamů (1,412 kilometru čtverečního). Místní ekonomika je založena na zemědělství (pěstování citrusů, produkce mléka). Další obyvatelé pracují v sektoru služeb nebo ve školství. Administrativní součástí mošavu je i osada Bejt Chazon zřízená v 50. letech 20. století jižně odtud pro židovské přistěhovalce z USA. Ta ale fakticky působí jako samostatná obec. V obci funguje známá a historicky významná ješiva. Je napojená na hnutí Bnej Akiva. Vznikla v roce 1940 a pak se stala vzorem pro podobně zakládané ješivy a ulpanot (dívčí ješivy) v celém Izraeli. V těchto institucích se kombinovala náboženská výuka s instruktáží o ideálech sionismu a také s vojenskou přípravou (speciální hesder ješivy). Na vzniku ješivy se podílel Moše Cvi Nerija, pozdější izraelský politik a jeden ze zakladatelů hnutí Bnej Akiva. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Kfar ha-Ro'e Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 1376 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 9,3 %. V uváděném počtu obyvatel jsou ale započítáni i lidí bydlící v sousední osadě Bejt Chazon, která je administrativně považována za součást Kfar ha-Ro'e. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kfar ha-Ro'e na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky ješivy v obci
Kfar Haroeh

Kfar Haroeh (Hebrew: כְּפַר הָרֹאֶ״ה, lit. 'Haroeh Village') is a religious moshav in central Israel. Located in the coastal plain between Hadera and Netanya, it falls under the jurisdiction of Hefer Valley Regional Council. In 2024 it had a population of 1,349. History In 1929 the Jewish National Fund bought 30,800 dunums of land from absentee landlords of the Arab village of Wadi al-Hawarith at an auction. After purchasing the land the JNF began the process of evicting the tenants of the land, a process that was complete by 1933. Kfar Haroeh was established on 23 November that year and named for Abraham Isaac Kook, the first Ashkenazi chief rabbi of Mandatory Palestine. "Haroeh" is an acronym for HaRav Avraham HaCohen Kook. The founders were religious Jews who immigrated from Europe. A yeshiva in the moshav was founded by Rabbi Moshe-Zvi Neria. This was the forerunner of the numerous Mamlachti dati Torah high schools associated with Bnei Akiva. Beit Hazon, initially a neighborhood of Kfar Haroeh, is now regarded as a separate community settlement. References External links Official website (in Hebrew)
Kefar ha-Ro’e

Kefar ha-Ro’e (hebr. כפר הרא"ה) – moszaw położony w samorządzie regionu Emek Chefer, w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Leży na równinie Szaron w otoczeniu moszawów Eljasziw, Ge’ule Teman, Chibbat Cijjon i Chogla, oraz kibuców Giwat Chajjim (Ichud) i Giwat Chajjim (Me’uchad). Historia Moszaw został założony 23 listopada 1933 przez żydowskich imigrantów z Europy. Nazwano go na cześć rabina Awrahama Kuka (1865-1935), pierwszego aszkenazyjskiego naczelnego rabina Palestyny. Nazwa Ha-Ro’e jest akronimem od nazwiska Ha-Raw Awraham ha-Kohen Kuk. Tutejszą ziemię zakupił Żydowski Fundusz Narodowy. Moszaw posiada południową dzielnicę Bet Chazon (hebr. בית חזון), która jest błędnie uznawana za samodzielną osadę. Osiedle to zostało założone przez imigrantów z Wielkiej Brytanii, Stanów Zjednoczonych i RPA. Nazwano ją na cześć rabina Awrahama Jeshaja Karelitza (1878–1953), nazywanego Chazon Isz. Edukacja W moszawie znajduje się szkoła podstawowa oraz jesziwa organizacji Bene Akiwa. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie, sadownictwie i hodowli bydła mlecznego. Niewielka rodzinna firma Jacobs Dairy Farm produkuje wysokiej jakości sery z mleka krowiego i owczego. Komunikacja Wzdłuż północnej granicy moszawu przebiega droga nr 581 , którą jadąc na zachód dojeżdża się do drogi ekspresowej nr 4 (Erez–Kefar Rosz ha-Nikra) i moszawu Ge’ule Teman, lub jadąc na wschód dojeżdża się do kibuców Giwat Chajjim (Ichud) i Giwat Chajjim (Me’uchad). Lokalną drogą prowadzącą na północ można dojechać do moszawu Chibbat Cijjon, lub na południe można dojechać do moszawu Eljasziw. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Kefar ha-Ro’e Google Maps Mapa moszawu Kefar ha-Ro’e Amudanan
Or ha-Ganuz

Or ha-Ganuz (hebrejsky אוֹר הַגָּנוּז, doslova „Skryté světlo“ v oficiálním přepisu do angličtiny Or HaGanuz) je vesnice typu společná osada (jišuv kehilati) v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Merom ha-Galil. Geografie Leží v nadmořské výšce 730 metrů, v Horní Galileji, cca 35 kilometrů východně od břehů Středozemního moře. Je situována na náhorní planině na východním okraji masivu Har Meron. Severovýchodně od obce leží na náhorní planině jezero Ma'agar Dalton. Obec se nachází cca 118 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu, cca 47 kilometrů severovýchodně od centra Haify a cca 6 kilometrů severozápadně od Safedu. Or ha-Ganuz obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je převážně židovské. Pouze 2 kilometry na sever leží město Džiš, které obývají izraelští Arabové, a 8 kilometrů na jihozápad město Bejt Džan, které obývají Drúzové. Obec Or ha-Ganuz je na dopravní síť napojena pomocí dálnice číslo 89 ze Safedu do Ma'alot-Taršicha. Dějiny Or ha-Ganuz byl založen v roce 1989. Na založení osady se podílela organizace Amana, jejímž hlavním regionem působnosti je Západní břeh Jordánu. Původní osadnická skupina měla na výběr mezi třemi lokalitami: zde, na Západním břehu, nebo v oblasti Misgav v kibucu Lavon. Nakonec zvolili tuto lokalitu. Většina ze zakladatelů obce byli původně sekulární Izraelci, kteří se vrátili k náboženskému stylu života. Ekonomika obce je založena na turistickém ruchu, zejména náboženská turistika směřovaná k hrobkám židovských učenců v okolní krajině – například hrob rabína Šim'ona bar Jochaje, který je u obce Meron. Část obyvatel za prací dojíždí mimo obec. V Or ha-Ganuz funguje obchod se smíšeným zbožím. Dále je tu k dispozici zařízení předškolní péče o děti. Základní škola je ve vedlejším komplexu při obci Meron, kde je také většina dalších služeb. Výhledově má Or ha-Ganuz projít stavební expanzí. Uchazečům se tu nabízí 290 stavebních pozemků pro zřízení rodinného domu. Demografie Obyvatelstvo Or ha-Ganuz je nábožensky orientované. Podle údajů z roku 2014 tvořili populaci v Or ha-Ganuz Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě rostoucím počtem obyvatel. K 31. prosinci 2014 zde žilo 440 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 0,9 %. Populace vesnice je mimořádně mladá. K roku 2013 obec patřila mezi 10 venkovských sídel v Izraeli s nejvyšším podílem obyvatelstva ve věku do 17 let (65,6 % z celkové populace obce). Odkazy Reference Související články společná osada Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Or ha-Ganuz na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil[nedostupný zdroj] (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Or HaGanuz

Or HaGanuz (Hebrew: אוֹר הַגָּנוּז, lit. Hidden Light), sometimes Or Ganuz, is a community settlement in northern Israel. Located in the eastern Upper Galilee, about six kilometers northwest of the town of Safed, it falls under the jurisdiction of Merom HaGalil Regional Council. In 2024 it had a population of 705. History The Orthodox settlement was founded in 1989 by a group of newly religious baal teshuva Jews with the help of Amana, the settlement arm of Gush Emunim, even though the village is located within the Green Line. The name is derived from the kabbalah which refers to the original light described in the Bible that was the first act of Creation (Genesis 1:2). Education Several formal educational institutions operate in the village including a preschool, a kindergarten, the Ginzei-Shimon Talmud Torah, a midrasha for women, and the Elima college of alternative medicine combining Chinese acupuncture with Jewish spirituality and kabbalah. Economy The original founders decided to concentrate on employment that does not necessitate being close to the country's main population center. The village offers a range of holiday bed and breakfast guest houses operated by individual families, tours to graves of tzaddikim, a publishing house for religious and kabbalistic literature (Or Da'at), a printing press (Da'at), and a matza factory. Or HaGanuz Boutique Winery is also located there. The village is a tourist location for pilgrims visiting the tomb of Rabbi Shimeon bar Yochai in nearby Meron. References
Or ha-Ganuz

Or ha-Ganuz (hebr. אור הגנוז; ang. Or HaGanuz) – wieś komunalna położona w Samorządzie Regionu Merom ha-Galil, w Dystrykcie Północnym, w Izraelu. Położenie Leży w centralnej części Górnej Galilei. Historia Pierwotnie w tej okolicy znajdowała się arabska wioska Safsaf. Podczas I wojny izraelsko-arabskiej w październiku 1948 Izraelczycy przeprowadzili operację Hiram. W dniu 29 października Safsafa została zajęta przez izraelskich żołnierzy. Doszło wówczas do masakry ludności cywilnej, w której rozstrzelano 52-64 mieszkańców ze związanymi z tyłu rękami. Pochowano ich w zbiorowej mogile. Zgwałcono także co najmniej 3 kobiety. Po wojnie izraelska prokuratura wojskowa przeprowadziła w sprawie masakry dwa śledztwa, ale ich raporty nie były jednoznaczne. Następnie wioska została cała wysiedlona, a większość domów wyburzono. Współczesna wioska została założona w 1989. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Or ha-Ganuz Google Maps Mapa Or ha-Ganuz
Mevo Beitar

Mevo Beitar (Hebrew: מְבוֹא בֵּיתָר, lit. Beitar Gateway) is a moshav shitufi in central Israel. Located ten kilometres south-west of Jerusalem in the Jerusalem corridor, it falls under the jurisdiction of Mateh Yehuda Regional Council. In 2024 it had a population of 1,153. History The village was established near the Betar fortress on 24 April 1950 by native Israelis and immigrants from Argentina who were members of the Beitar movement, including Matityahu Drobles, later a member of the Knesset. It was founded on the land of the depopulated Arab village of al-Qabu. Located around a kilometre from the Green Line, it was a "Sefer settlement" (which meant it was entitled to financial compensation) until the Six-Day War. References
Mewo Betar

Mewo Betar (hebr. מבוא ביתר; oficjalna pisownia ang. Mevo Beitar) – moszaw położony w Samorządzie Regionu Matte Jehuda, w Dystrykcie Jerozolimy, w Izraelu. Położenie Moszaw jest położone wśród zalesionych wzgórz Judei. Historia Pierwotnie w tej okolicy była położona arabska wioska Ras Abu Ammar. Podczas I wojny izraelsko-arabskiej w drugiej połowie maja 1948 wioskę zajęły egipskie oddziały. Podczas operacji Ha-Har w nocy z 20 na 21 października 1948 wioskę zajęli Izraelczycy. Mieszkańcy zostali wysiedleni, a wszystkie domy wyburzono. Współczesny moszaw został założony w 1950. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na rolnictwie i sadownictwie. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Mewo Betar Google Maps Mapa moszawu Mewo Betar
Mevo Betar

Mevo Betar (hebreiska: מבוא ניתר) är en ort i Israel. Den ligger i distriktet Jerusalem, i den centrala delen av landet. Mevo Betar ligger 768 meter över havet och antalet invånare är 27 267. Terrängen runt Mevo Betar är kuperad. Runt Mevo Betar är det tätbefolkat, med 356 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Jerusalem, 11,6 km nordost om Mevo Betar. Trakten runt Mevo Betar består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Neve Jarak

Neve Jarak (hebrejsky נְוֵה יָרָק, doslova „Oáza zeleně“, v oficiálním přepisu do angličtiny Newe Yaraq, přepisováno též Neve Yarak) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Centrálním distriktu, v Oblastní radě Drom ha-Šaron. Geografie Leží v nadmořské výšce 28 metrů v hustě osídlené a zemědělsky intenzivně využívané pobřežní nížině, respektive Šaronské planině. Severozápadně od obce protéká vádí Nachal Kana. Obec se nachází 13 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 15 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 75 kilometrů jižně od centra Haify. Leží uprostřed fragmentu původní zemědělské krajiny při řece Jarkon, který je na severozápadě sevřený okrajem zastavěného území města Hod ha-Šaron a na jihu městy Petach Tikva a Roš ha-Ajin. Neve Jarak obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. 3 kilometry severovýchodním směrem odtud ale leží město Džaldžulja, které je součástí takzvaného Trojúhelníku obývaného izraelskými Araby. Další arabská sídla v rámci Trojúhelníku leží východně a jihovýchodně odtud (Kafr Bara a Kafr Kasim). Neve Jarak je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice číslo 5112, která západně od vesnice ústí do dálnice číslo 40. Dějiny Neve Jarak byl založen v roce 1951. Původně se nová vesnice nazývala Kfar Jarkonim (כפר ירקונים). Jejími zakladateli byla skupina Židů z Rumunska. Šlo o jeden z prvních příkladů, kdy bylo pro nové imigranty založeno nové zemědělské sídlo. Zpočátku měla ovšem osada charakter provizorního tábora. Za příbytky sloužily stany, chyběla elektřina i voda. V letech 1952–1953 byla navíc vesnice postižena povodněmi na řece Jarkon. První osadnické jádro sestávalo z cca 30 lidí, postupně docházelo k nárůstu. Správní území obce dosahuje 2800 dunamů (2,8 kilometrů čtverečních). Místní ekonomika je založena na zemědělství. Ve vesnici funguje komerčně využívaný plavecký areál s bazénem o olympijských rozměrech. Západně od mošavu se při dálnici číslo 40 rozkládá nová budova sídla Oblastní rady Drom ha-Šaron a další veřejné instituce. Až do roku 1948 stála cca 1 kilometr jižně od nynějšího mošavu arabská osada al-Muvajlih, kterou tu založili beduíni z kmene Arab al-Malaha. V roce 1931 v ní žilo 37 lidí. Ještě před vypuknutím války za nezávislost koncem roku 1947 její obyvatelé uprchli a arabské osídlení tu skončilo. Zástavba vesnice pak byla téměř zcela zbořena a plocha vesnice proměněna na zemědělské pozemky. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Neve Jarak Židé – cca 1300 osob (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství, cca 1400 osob). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě výrazně rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 1360 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 2,6 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Neve Jarak na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Drom ha-Šaron
Neve Yarak

Neve Yarak (Hebrew: נְוֵה יָרָק) is a moshav in central Israel. Located near Hod HaSharon, it falls under the jurisdiction of Drom HaSharon Regional Council. In 2024, it had a population of 1,210. History The moshav was formed in 1951 by immigrants from Romania, and was initially called Kfar Yarkanim (Hebrew: כפר ירקנים, lit. 'Greengrocer Village'). It is located partly on land that had belonged to the Palestinian village of al-Muwaylih prior to its depopulation in the 1948 Arab–Israeli War, and partly on land which used to belong to Jaljuliya. Neve Yarak Winery was founded in 2015. The wine produced here is exclusively from Carignan grapes planted many decades ago, but had not been used to make wine until recently. References External links Official website
Newe Jarak

Newe Jarak (hebr. נווה ירק) – moszaw położony w samorządzie regionu Derom ha-Szaron, w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Leży we wschodniej części równiny Szaron w otoczeniu miast Hod ha-Szaron, Kafr Kasim, Rosz ha-Ajin i Petach Tikwa, moszawów Adanim, Eliszama i Chagor, oraz kibucu Giwat ha-Szelosza. Historia Moszaw został założony w 1951 przez żydowskich imigrantów z Rumunii i Polski. Początkowo nazywał się Kefar Jarkanim (hebr. כפר ירקנים). Kultura i sport W moszawie jest ośrodek kultury, boisko do piłki nożnej oraz basen pływacki. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie i sadownictwie. Firma A.O.P. Multimedia LTD. dostarcza kompleksowe usługi internetowe oraz systemy multimedialne. Firma Bental Industries Ltd. specjalizuje się w nowatorskich technologiach stabilizacji elementów ruchomych wykorzystywanych w przemyśle zbrojeniowym i kosmicznym. Współpracuje ona z takimi koncernami jak Northrop Grumman, AlliedSignal, IAI, Kinetics, Orbit, Elbit, El-op, Rafael i inne. Firma Solran Ltd. specjalizuje się w technologiach wykorzystujących energię słoneczną. Komunikacja Na południe od moszawu przebiega autostrada nr 5, a na wschód przebiega autostrada nr 6, brak jednak możliwości bezpośredniego wjazdu na nie. Z moszawu wyjeżdża się w kierunku północno-zachodnim na drogę ekspresową nr 40. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Newe Jarak Google Maps Mapa moszawu Newe Jarak Amudanan
Adanim

Adanim (hebrejsky עֲדָנִים, v oficiálním přepisu do angličtiny Adanim) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Centrálním distriktu, v Oblastní radě Drom ha-Šaron. Geografie Leží v nadmořské výšce 20 metrů v hustě osídlené a zemědělsky intenzivně využívané pobřežní nížině, respektive Šaronské planině. Podél východní strany vesnice teče vádí Nachal Kana, do kterého zde jižně od vesnice ústí Nachal Hadas. Obec se nachází 12 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 15 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 75 kilometrů jižně od centra Haify. Leží na pomezí jižního okraje zastavěného území města Hod ha-Šaron a fragmentu původní zemědělské krajiny při řece Jarkon, který je na jihu sevřen městy Petach Tikva a Roš ha-Ajin. Adanim obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. 4 kilometry severovýchodním směrem odtud ale leží město Džaldžulja, které je součástí takzvaného Trojúhelníku obývaného izraelskými Araby. Další arabská sídla v rámci Trojúhelníku leží východně a jihovýchodně odtud (Kafr Bara a Kafr Kasim). Adanim je na dopravní síť napojen pomocí dálnice číslo 40 a místních komunikací v rámci aglomerace Hod ha-Šaron. Dějiny Adanim byl založen v roce 1950. Vznikl na pozemcích, které byly do války za nezávislost v roce 1948 v arabském a německém majetku. Zpočátku se nová vesnice nazývala Jarkona ha-Rechava (ירקונה הרחבה), protože šlo původně roku 1949 o rozšíření již existující obce Jarkona. O rok později získala status samostatné obce. Zakladateli mošavu byla skupina 27 židovských rodin z Rumunska a Polska. Správní území obce dosahuje 1850 dunamů (1,85 kilometru čtverečního). Místní ekonomika je založena na zemědělství ( zelenina, citrusy, chov drůbeže). Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Adanim Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě stagnující populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 467 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 1,3 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Adanim na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Drom ha-Šaron