NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Petahya

Petahya (Hebrew: פְּתַחְיָה) is a moshav in central Israel. Located in the Shephelah near Mazkeret Batya, it falls under the jurisdiction of Gezer Regional Council. In 2024 it had a population of 959. History The village was established in 1951 by immigrants from the Tunisian youth movement HaNoar HaTzioni. They were later joined by immigrants from Algeria and India. It was initially named Gezer 10, but later renamed Petahya, a word derived from "a personal name in [the] Bible .. (I Chron. 24:16)". Today, the main agricultural activity is vineyard cultivation. References
Petachja

Petachja (hebr. פתחיה) – moszaw położony w samorządzie regionu Gezer, w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Leży w zachodniej części Szefeli, w otoczeniu moszawów Pedaja, Jacic, Ramot Me’ir, Macliach, Azarja i Bet Uzzi’el, kibucu Na’an, oraz wiosek Ganne Hadar i Karme Josef. Historia Pierwotnie znajdowała się tutaj arabska wioska An-Na’ani, która została wyludniona i zniszczona podczas wojny o niepodległość w 1948. Podczas badań archeologicznych w 1950 odkryto pozostałości starożytnego akweduktu, który doprowadzał wodę do miasta Ramla. Współczesny moszaw został założony w 1951 przez żydowskich imigrantów z Tunezji. Później dołączyli do nich imigranci z Algierii i Indii. Kultura i sport W moszawie jest ośrodek kultury oraz boisko do piłki nożnej. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie i uprawach winnic. Komunikacja Na zachód od moszawu przebiega autostrada nr 6, brak jednak możliwości bezpośredniego wjazdu na nią. Z moszawu wyjeżdża się na południe drogę nr 4243, którą dojeżdża się do moszawu Pedaja, a następnie do drogi ekspresowej nr 44 (Holon–Eszta’ol). Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Petachja Google Maps Mapa moszawu Petachja Amudanan
Misgav Dov

Misgav Dov (hebrejsky מִשְׂגַּב דֹּב‎, doslova „Dovova pevnost“, v oficiálním přepisu do angličtiny Misgav Dov) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Centrálním distriktu, v Oblastní radě Gederot. Geografie Leží v nadmořské výšce 59 metrů v hustě osídlené a zemědělsky intenzivně využívané pobřežní nížině. Obec se nachází 8 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 28 kilometrů jižně od centra Tel Avivu, cca 47 kilometrů západně od historického jádra Jeruzalému a 8 kilometrů severovýchodně od přístavního města Ašdod. Je součástí jednotně koncipovaného bloku zemědělských osad Misgav Dov, Šdema, Kfar Mordechaj a Mejšar, které jsou situovány do kruhu okolo centrální vesnice Aseret. Misgav Dov obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Misgav Dov je na dopravní síť napojen pomocí místní silnice číslo 4101 a 4102, která jihozápadně od vesnice ústí do dálnice číslo 41. Dějiny Misgav Dov byl založen v roce 1950. Zakladateli mošavu byli členové hnutí Cherut, ke kterým se později přidali židovští imigranti z Polska, SSSR a Iráku. Osada je pojmenována podle Dova Grunera, člena vojenských jednotek Irgun, který byl v roce 1947 popraven britskými mandátními úřady. Na zřízení vesnice se podílela osadnická organizace Miškej Cherut Betar. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Misgav Dov Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 680 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 2,2 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Misgav Dov na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Gederot Archivováno 22. 5. 2010 na Wayback Machine.
Misgav Dov

Misgav Dov (Hebrew: מִשְׂגַּב דֹּב, lit. Dov's Fortress) is a moshav in south-central Israel. Located near Gedera in the coastal plain, it falls under the jurisdiction of Gederot Regional Council. In 2024 it had a population of 768. History The moshav was founded though the Mishkei Herut Beitar settlement movement by Herut members from Haifa in 1950 on land that had belonged to the Ottoman-Palestine-Arab village of Bashshit. It was named after Dov Gruner, a member of the Irgun who was executed by the British authorities. The founders were later joined by new immigrants from Iraq, Poland and the Soviet Union. References
Misgaw Dow

Misgaw Dow (hebr. משגב דב) – moszaw położony w samorządzie regionu Gederot, w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Historia Moszaw został założony w 1950 przez imigrantów z Rosji i Iraku. Został nazwany na cześć Dov Grunera, członka podziemnej żydowskiej organizacji militarnej Irgun. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie, hodowli krów i drobiu. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Misgaw Dow Google Maps Mapa moszawu Misgaw Dow
Мисгав-Дов

Мисгав-Дов (ивр. מִשְׂגַּב דֹּב‎, дословно — «Крепость Дова») — мошав на юге центральной части Израиля. Расположен недалеко от Гедеры на прибрежной равнине. Административно мошав относится к региональному совету «Гдерот». В 2020 году население деревни составляло 722 человека. История Мошав был основан членами поселенческого движения «Мишкей Херут Бейтар» из Хайфы в 1950 году. Он был назван в честь Дова Грунера, члена Иргун, который был казнен британскими властями. Позже к основателям присоединились новые иммигранты из Ирака, Польши и Советского Союза. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 722 человека. Примечания
Ganej Hadar

Ganej Hadar (hebrejsky גַּנֵּי הָדָר, v oficiálním přepisu do angličtiny Ganne Hadar, přepisováno též Ganei Hadar) je vesnice typu společná osada (jišuv kehilati) v Izraeli, v Centrálním distriktu, v Oblastní radě Gezer. Geografie Leží v nadmořské výšce 77 metrů na pomezí hustě osídlené a zemědělsky intenzivně využívané pobřežní nížiny a regionu Šefela, na jihovýchodním okraji aglomerace Tel Avivu. Obec se nachází 16 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 22 kilometrů jihovýchodně od centra Tel Avivu, cca 37 kilometrů severozápadně od historického jádra Jeruzalému a 2 kilometry od východního okraje města Rechovot. Ganej Hadar obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Pouze ve městech Lod a Ramla severně odtud žije cca dvacetiprocentní menšina izraelských Arabů. Ganej Hadar je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice číslo 4233, která ústí do dálnice číslo 40. Východně od obce zároveň probíhá dálnice číslo 6, podél níž vede i železniční trať z Lodu do Beerševy. Dějiny Ganej Hadar byl založen v roce 1958. Podle jiných zdrojů ale k založení došlo již v roce 1928 a mělo jít o první židovskou osadu v hranicích nynější Oblastní rady Gezer. Zakladatelská skupina zpočátku žila v provizorních příbytcích. Místní ekonomika byla založena na pěstování citrusů. Výhledově se počítá s navýšením populace z nynějších cca 60 na 120 rodin. Místní ekonomika je stále zčásti orientována na zemědělství, většina obyvatel ale pracuje ve službách a jako zaměstnanci v okolních obcích. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Ganej Hadar Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě stagnující populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 287 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 7,1 %. Odkazy Reference Související články společná osada Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ganej Hadar na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky obce
Ganei Hadar

Ganei Hadar (Hebrew: גַּנֵּי הָדָר, lit. 'Hadar Gardens') is a community settlement in central Israel. Located in the Shephelah near Rehovot, it falls under the jurisdiction of Gezer Regional Council. In 2024 it had a population of 387. History The village was founded in 1930 by immigrants from the United States, who founded the "Gan Hadar – Co-operation" union. The land had been bought by union members from the Arab village of al-Na'ani during the late 1920s, and was the first Jewish settlement in the Gezer region. References External links Official website (in Hebrew)
Ganne Hadar

Ganne Hadar (hebr. גני הדר; pol. Ogrody Hadar) – wieś położona w samorządzie regionu Gezer, w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Leży w zachodniej części Szefeli, w otoczeniu miasta Rechowot, moszawów Sitrijja, Petachja, Ramot Me’ir i Kefar Bin Nun, oraz kibucu Na’an. Na zachód od wioski znajduje się baza Sił Obronnych Izraela. Historia Osada została założona w 1930 przez żydowskich imigrantów ze Stanów Zjednoczonych, którzy założyli związek rolniczy „Gan Hadar-Cooperation”. Gospodarka Gospodarka wioski opiera się na rolnictwie. Znajduje się tutaj firma Mor Ganne Hadar Packing House zajmująca się pakowaniem owoców oraz kwiatów z okolicznych moszawów. Komunikacja Na wschód od moszawu przebiega autostrada nr 6, brak jednak możliwości wjazdu na nią. Przez moszaw przebiega droga nr 4233, którą jadąc na południe dojeżdża się do moszawu Ramot Me’ir, lub jadąc na zachód dojeżdża się do drogi ekspresowej nr 40 (Kefar Sawa-Ketura). Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Ganne Hadar Google Maps Mapa Ganne Hadar Amudanan
Karmej Josef

Karmej Josef (hebrejsky כַּרְמֵי יוֹסֵף, doslova „Josefovy vinice“, v oficiálním přepisu do angličtiny Karme Yosef, přepisováno též Karmei Yosef) je obec typu společná osada (jišuv kehilati) v Izraeli, v Centrálním distriktu, v Oblastní radě Gezer. Geografie Leží v nadmořské výšce 228 metrů v regionu Šefela, 23 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 28 kilometrů jihovýchodně od centra Tel Avivu a cca 30 kilometrů severozápadně od historického jádra Jeruzalému. Karmej Josef obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Karmej Josef je na dopravní síť napojen pomocí dálnice číslo 44. Dějiny Karmej Josef byl založen v roce 1984. Je pojmenován podle izraelského politika Josefa Sapira (1902–1972). Plánování výstavby nové osady v tomto regionu začalo už počátkem roku 1974. Zhruba 1 kilometr severně od obce leží archeologická lokalita Tel Gezer. Původně se o zbudování nové židovské vesnice uvažovalo právě v okolí Tel Gezer, ale nakonec kvůli ohledu na tamní archeologické památky byla zvolena skalnatá výšina jižně odtud. V následujících letech probíhala příprava založení osady, kterou ale komplikoval fakt, že většinu těchto investic financovali sami budoucí obyvatelé. V září 1977 schválila vznik osady oficiálně vláda Státu Izrael a 28. července 1980 byl položen základní kámen a 30. března 1983 došlo k položení základního kamene k prvním veřejným stavbám v Karmej Josef. Roku 1984 se sem nastěhovalo prvních 20 rodin. Správní území obce dosahuje 1640 dunamů (1,64 kilometrů čtverečních). V Karmej Josef funguje obchod, synagoga a knihovna. Dále tu jsou k dispozici zařízení předškolní péče. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Karmej Josef Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě stagnující populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 1672 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 0,3 %. Odkazy Reference Související články společná osada Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Karmej Josef na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky obce Archivováno 17. 5. 2014 na Wayback Machine.
Karmei Yosef

Karmei Yosef (Hebrew: כַּרְמֵי יוֹסֵף, lit. 'Yosef's Vineyards') is a community settlement in the Judean foothills in central Israel. Located in the Shephelah between Bet Shemesh and Rehovot, it falls under the jurisdiction of Gezer Regional Council. In 2024 it had a population of 1,762. History Karmei Yosef was founded in 1984 by former residents of Ness Ziona and Rehovot, and was named after Yosef Sapir. Karmei Yosef is spread out over approx. 1640 dunams (approx. 410 acres) 200–260 meters above sea level, and borders the Ayalon Valley to the North and the Meginim Forest to the South. Karmei Yosef is situated in the midst of agricultural lands, mostly vineyards growing grapes for wine and eating, as well as fruit and olive groves, covering some 7500 dunams (roughly 1875 acres). Karmei Yosef is located near the ancient city of Gezer. In July 2022 one person died when a sink hole opened up below a swimming pool. Notable residents Ida Nudel (born 1931), refusenik and activist Amos Yadlin References External links Official website (in Hebrew)
Karmei Yosef

Karmei Yosef (en hebreo: כַּרְמֵי יוֹסֵף‎; en español Viñedos de José) es un moshav en las estribaciones de Judea, en el centro de Israel.​ Ubicado en la Sefelá entre Ramle y Rehovot, dentro de la jurisdicción del Consejo Regional de Gezer. En 2019 tenía una población de 1743 personas. Historia Karmei Yosef fue fundado en 1984 por antiguos residentes de Ness Ziona y Rehovot, y recibió su nombre por el líder político israelí Yosef Sapir.​ Karmei Yosef se extiende sobre una superficie aproximada de 164 hectáreas (1640 dunam). La aldea está a una altitud de 200 a 260 metros sobre el nivel del mar, limitando con el valle de Ayalon al norte y el bosque Meginim al sur. Karmei Yosef está situado en medio de tierras agrícolas, en su mayoría viñedos que producen uvas de mesa y para vino, así como frutales y olivares, que cubren 750 hectáreas (7500 dunam). El centro de Karmei Yosef cuenta con una sinagoga, áreas de juego, servicios de salud, un centro comunitario que organiza actividades para todas las edades, guarderías, tiendas comerciales y un mercado de alimentos. Los niños en edad escolar son transportados en autobús a las escuelas regionales en la cercana Beit Hashmonay. En los alrededores del pueblo hay bodegas vinícolas familiares, almazaras y una planta que produce frutos secos. Los residentes de la aldea trabajan tanto en la agricultura como en las ciudades centrales de Israel, incluidas Tel Aviv y Jerusalén. Karmei Yosef se encuentra junto a la antigua ciudad de Gezer.​ Gezer fue una ciudad cananea importante durante la Edad del Bronce y una ciudad israelita durante la Edad del Hierro. La ciudad se menciona en la estela de Merneptah, que data de finales del siglo XIII a. C. y según la Biblia, Josué derrotó al rey de Gezer en sus batallas por Caanán (Josué 10:33). Los valles y campos circundantes fueron el escenario de importantes batallas entre las fuerzas macabeas y seléucidas en la batalla de Emaús durante el período helenístico y entre los cruzados, liderados por Balduino IV, y los ayubíes de Egipto, liderados por Saladino, en la batalla de Montgisard. durante las Cruzadas.​ Residentes notables Ida Nudel (nacida en 1931), refusenik y activista Danny Cannoch​ Amos Yadlin Yuval Harari Referencias Enlaces externos Sitio web oficial (en hebreo). Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre la aldea de Karmei Yosef.
Karme Josef

Karme Josef (hebr.: כרמי יוסף) – wieś położona w samorządzie regionu Gezer, w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Historia Osada została założona w 1984. Komunikacja Przy wiosce przebiega droga ekspresowa nr 44 (Holon-Eszta’ol). Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Karme Josef Google Maps Mapa Karme Josef
Kostel svatého Petra (Jaffa)

Kostel svatého Petra apoštola v Jaffě je kostel římskokatolické církve při klášteře františkánů v Izraeli ve městě Tel Aviv, v části Jaffa (ve čtvrti Stará Jaffa). Stavební komplex stojí nad mořem na náměstí Kedumim, obklopeném zbytky zdí středověké pevnosti a pozdější citadely. Historie Biblická tradice spojuje s přístavem a pobřežím kolem Jaffy různé biblické děje, počínaje dopravou libanonských cedrů pro Šalamounův chrám, plavbu proroka Jonáše a jeho vyvržení z velryby, přes Noemova syna Jáfata, po němž mělo být město pojmenováno, až po skutky apoštolů. Dvěma skutky se zde a v Césareji zapsal do dějin apoštol Petr, když navštívil zdejší komunitu židů věřících v Ježíše Krista a setkal se s nevěřícím Římanem. Proto mu zde byly postaveny dva kostely, oba dosud stojící. Pravoslavný chrám sv. Petra a Tabity se váže k zázraku, jímž apoštol Petr vzkřísil z mrtvých zbožnou ženu jménem Tabita. Římskokatolický kostel při klášteře františkánů je zasvěcen podle vidění svatého Petra, které po vzkříšení Tabity následovalo v Césareji a je popsáno takto: V Jaffě svatý Petr bydlel u koželuha Šimona a při modlitbě měl vizi: zjevila se mu z nebe spuštěná plachta, plná čtvernožců, plazů a ptáků, jež považoval za nečisté tvory, ale Bůh jeho názor opravil. Poté se vydal do Cesareje, kde přijal do Církve spravedlivého a bohabojného setníka Kornélia, i když ten byl v očích Židů také považován za nečistého (Skutky 10.17.-48.). Tento kostel, zasvěcený Vidění svatého Petra byl postaven na místě kaple, která již od šesté křížové výpravy patřila k pevnosti římského císaře Fridricha Barbarossy a kolem roku 1251 francouzskému králi Ludvíkovi IX. Svatému. Ludvík přivedl do města bratry řádu minoritů (později reformované na františkány). Proto Ludvíkova socha stojí uvnitř klášterního ambitu. Od roku 1654 provozovali františkáni v Jaffě hospic, v němž přijímali rostoucí počet poutníků, připlouvajících do přístavu na cestě do Jeruzaléma. Barokní kostel byl osmanskými Turky dvakrát pobořen a opět dostavěn. Španělé jej znovu postavili v letech 1888–1894. Popis Kostel je monumentální trojlodní novobarokní bazilika, s trojosým průčelím, završeným volutovým štítem a s vysokou, samostatně stojící věží. Z barokní stavby je zachováno jen průčelí a interiér. Chrámová věž tvoří hlavní jižní dominantu městské čtvrti Stará Jaffa, zatímco severní dominantou je hodinová věž. Klášterní ambit přiléhá ke kostelu ze severu. Hlavní oltář je zasvěcen zázraku sv. Petra: oltářní obraz katalánského malíře Talarna představuje svatého Petra, k němuž přilétá anděl. Postranní oltáře jsou zasvěceny sv. Antonínovi a archandělu Michaelovi. Barevné vitráže do oken dodala firma F. X. Zettlera z Mnichova. Dřevěná kazatelna je vyřezávaná do tvaru ovocného stromu. Odkazy Reference Literatura LE QUIEN, Michel: Oriens christianus: in quatuor patriarchatus digestus : quo exhibentur ..., tomus 3, Parisii 1740, s.198. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu kostel svatého Petra na Wikimedia Commons Informace pro návštěvníky
Sankt Peter (Jaffa)

Sankt Peter (hebräisch כנסיית פטרוס הקדוש, Knessiath Petrūs HaQadōsch) ist ein römisch-katholisches Kirchengebäude in Jaffa, Israel. Die Kirche gehört zur franziskanischen Kustodie des Heiligen Landes. Lage Das Gebäude befindet sich in der Altstadt im Nordwesten sehr nahe der Mittelmeerküste. Angrenzend befindet sich die Nuntiatur des Heiligen Stuhls für Israel. Zum Baukomplex gehört das Kloster St. Peter monastery. Architektur Das ursprünglich 1654 erbaute Gebäude wurde im 18. Jahrhundert zwei Mal zerstört. Der heutige Bau stammt aus dem Jahr 1894, im Jahre 1903 fand eine umfangreiche Sanierung statt. Das Gebäude im Stil des Neobarock ist mit Bleiglasfenstern des Münchners Franz Xaver Zettler ausgestaltet und südöstlich ausgerichtet. Zum Gebäude gehört ein Glockenturm. Nutzung Die Kirche ist öffentlich zugänglich, unter anderem werden Messen in vier Sprachen gelesen: Spanisch, Hebräisch, Englisch und Polnisch. Abbildungen Weblinks Das Kirchengebäude auf den Seiten des israelischen Tourismusministeriums (engl.) Einzelnachweise
Iglesia de San Pedro (Jaffa)

La iglesia de San Pedro (en hebreo:כנסיית פטרוס הקדוש ) es un templo franciscano en Jaffa (Tel Aviv), al occidente de Israel. Las misas se celebran en Inglés, italiano, español, polaco y alemán. Pertenece a la Obra Pía de los Santos Lugares, un ente del Gobierno de España.[1] Archivado el 13 de septiembre de 2019 en Wayback Machine. Historia Data de 1654 y está dedicada a San Pedro. Se encuentra sobre una ciudadela medieval construida por Federico II y restaurada por Luis IX de Francia hacia 1250.​ Sin embargo, en el siglo XVIII fue destruida dos veces y reconstruida otras tantas. La estructura actual fue construida entre 1888 y 1894 y renovada por última vez en 1903.​ Véase también Portal:Iglesia católica. Contenido relacionado con Iglesia católica. Iglesia católica en Israel Cristianismo en Oriente Medio Referencias
Église Saint-Pierre de Jaffa

L'église Saint-Pierre est une église catholique de Jaffa, ville très ancienne aujourd'hui incluse dans la municipalité israélienne de Tel Aviv-Jaffa. Elle est dédiée à saint Pierre parce que, dans le Nouveau Testament, Jaffa (« Joppé », « Jophé ») est le lieu ou l'apôtre guérit Tabitha, veuve disciple du Christ. Historique L'église franciscaine, construite en haut d'une colline, signalait aux pèlerins qui arrivaient autrefois par bateau qu'ils étaient arrivés en Terre sainte. C'est en 1654 qu'une église est construite à l'époque de l'Empire ottoman à l'emplacement de la citadelle médiévale bâtie par Frédéric de Hohenstaufen et restaurée par saint Louis au début du XIIIe siècle. L'église est détruite et reconstruite deux fois au XVIIIe siècle et rebâtie entre 1888 et 1893. Elle est agrandie et restaurée en 1903, avec une façade néobaroque de style jésuite italien. Elle a été construite sur fonds espagnols. Les vitraux sont l'œuvre de Franz Xaver Zettler et fabriqués par son atelier munichois. Quatre grands vitraux représentent des épisodes de la vie de saint Pierre : la pêche miraculeuse, la remise des clefs du Royaume de Dieu, la Transfiguration du Christ au mont Thabor, et le lavement des pieds à la Cène. D'autres vitraux représentent Tabitha, l'Immaculée conception, saint François d'Assise, et d'autres, surtout des saints espagnols. L'église contient des vestiges de l'ancienne citadelle : à droite de la sacristie et en dehors de l'édifice. On remarque deux pièces circulaires à plafond bas. C'est ici qu'habita Bonaparte pendant sa campagne d'Égypte en 1799. Le couvent franciscain se trouve contre l'église à droite de la façade et domine la mer de l'autre côté. Messes Cette église, qui appartient aux Franciscains de la Custodie franciscaine de Terre sainte, donne des messes, selon les langues du nombre le plus important de pèlerins. Les nations les plus catholiques ont donc des messes dans leur langue, c'est-à-dire en italien, en anglais, en espagnol, en polonais et en allemand. La communauté catholique de Jaffa est renforcée par la présence d'ouvriers polonais qui habitent ici en permanence. Galerie Notes et références Voir aussi Articles liés Église de l'apôtre Pierre de Jaffa Église de l'Emmanuel (Jaffa) Liens externes Site officiel Ressource relative à la religion : GCatholic.org Portail du catholicisme Portail de l’architecture chrétienne Portail d’Israël
Церковь Святого Петра (Яффа)

Церковь Святого Петра — францисканская церковь в Яффе, часть Тель-Авива, в Израиле. История Османский период Церковь была построена в 1654 году в честь святого Петра над средневековой цитаделью, которая была возведена Фридрихом I и восстановлена Людовиком IX в начале второй половины XIII века. В конце XVIII века церковь была дважды разрушена и дважды отстроена снова. Нынешнее здание было построено между 1888 и 1894 и отремонтировано в 1903 году. Сегодня Служба ведётся на английском, испанском, польском и иврите. Архитектура Наиболее яркое здание в Старой Яффе. Интерьер церкви напоминает соборы в Европе, с высоким сводчатым потолком, витражами и мраморными стенами. Витражи были изготовлены в Мюнхене знаменитым художником Цетлером. Четыре панели в интерьере церкви изображают эпизоды из жизни св. Петра, в том числе чудесный улов рыбы, выдача ключей, Преображение Христа на горе Фавор и омовение ног на тайной вечери. За исключением изображения Тавифы, Святого Франциска Ассизского и Непорочного зачатия, все остальные окна в церкви изображают испанских святых; не удивительно, так как нынешнее здание было возведено Испанией. Кафедра вырезана в форме реалистичного дерева. Церковь Св. Петра содержит остатки Цитадели Сент-Луиса XIII века, расположенные снаружи и справа от ризницы. Остатки включают две целых комнаты округлой формы, имеют низкие потолки и амбразуры. Утверждается, что именно в этих комнатах жил Наполеон, когда посещал собор Святого Петра в 1799 году во время его кампании в Египте и Сирии. Значение Церковь посвящена апостолу Петру, который в Яффе воскресил Тавифу, согласно деяниям Апостолов, 9:36-43, 10:1-4 Галерея См. также Собор Святого Петра Церковь примата Св. Петра Церковь Святого Петра в Галликанту Церковь Спаса Преображения Примечания