NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Бейт Аріф

Бейт Аріф (івр. בֵּית עָרִיף , букв. «дім хмар») — мошав у центральній частині Ізраїлю. Розташований поблизу міста Шохам, перебуває під юрисдикцією регіональної ради Хевель Моді'ін. У 2019 році тут проживало 1174 особи. Історія Мошав заснували 1949 року іммігранти з Болгарії на руїнах знелюдненого палестинського села Дайр Таріф (римляни називали його Бетаріф). Спочатку мошав називався Ахлама (івр. אחלמה, «аметист») (2 М. 28:19), за назвою одного з дванадцяти каменів у хошені, священному нагруднику, який носив єврейський первосвященник. На честь цих каменів названо ще чотири сусідніх поселення — Барекет («смарагд»), Шогам («онікс»), Лешем («опал») і Нофех («карбункул»). На початку 1950-х років у цей район прибули частина єврейських біженців з Ємену та Протекторату Аден. Вони побудували будинки приблизно за пів кілометра. У 1953 році, після сварок між двома групами, жителі-засновники переїхали в Ґінатон (мошав, також заснований болгарсько-єврейськими іммігрантами). Виноски
Achisamach

Achisamach (hebrejsky אֲחִיסָמָךְ, v oficiálním přepisu do angličtiny Ahisamakh) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Centrálním distriktu, v Oblastní radě Chevel Modi'in. Geografie Leží v nadmořské výšce 73 metrů v hustě osídlené a zemědělsky intenzivně využívané pobřežní nížině, nedaleko od úpatí kopcovitých oblasti v předhůří Judeje a Samařska. Východně od vesnice protéká Nachal Ajalon. Obec se nachází 18 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 20 kilometrů jihovýchodně od centra Tel Avivu, cca 35 kilometrů severozápadně od historického jádra Jeruzalému a 2 kilometry východně od města Lod. Leží v silně urbanizovaném území, na jihovýchodním okraji aglomerace Tel Avivu. Achisamach obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Pouze ve městech Lod a Ramla ležících západně odtud je cca dvacetiprocentní menšina Arabů. Achisamach je na dopravní síť napojen pomocí dálnice číslo 40. Na jižní straně vesnici rovněž míjí dálnice číslo 6 (takzvaná Transizraelská dálnice). Východně od mošavu probíhá nový úsek železniční trati vedoucí z aglomerace Tel Avivu do města Modi'in-Makabim-Re'ut. Dějiny Achisamach byl založen v roce 1950. Jeho zakladateli byla skupina Židů z Libye, konkrétně z Tripolska. Správní území mošavu dosahuje cca 2000 dunamů (2 kilometry čtvereční). Jméno vesnice je inspirováno postavou Achísamak z biblické Knihy Exodus 31,6 Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Achisamach Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 1336 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 0,4 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Achisamach na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Chevel Modi'in Archivováno 21. 6. 2011 na Wayback Machine.
Ahisamakh, Israel

Ahisamakh (Hebrew: אֲחִיסָמָךְ, lit. 'Brother of Support') is a moshav in central Israel. Located in the Shephelah, it falls under the jurisdiction of Hevel Modi'in Regional Council. In 2024 it had a population of 1,399. History During the Ottoman period, the area of Ahisamakh belonged to the Nahiyeh (sub-district) of Lod that encompassed the area of the present-day city of Modi'in-Maccabim-Re'ut in the south to the present-day city of El'ad in the north, and from the foothills in the east, through the Lod Valley to the outskirts of Jaffa in the west. This area was home to thousands of inhabitants in about 20 villages, who had at their disposal tens of thousands of hectares of prime agricultural land. The village was established in 1950 by refugees from Msallata in Libya. It is named after the Biblical leader of the tribe of Dan, Ahisamakh, in the days of Moses, whose sons settled in this area (Exodus 31:6). References
Achisamach

Achisamach (hebr. אחיסמך; oficjalna pisownia w ang. Ahisamakh) – moszaw położony w Samorządzie Regionu Chewel Modi’in, w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Położenie Leży w Szefeli, w otoczeniu miast Ramla i Lod, oraz moszawów Ginnaton, Ben Szemen i Kefar Danijjel. Historia Moszaw został założony w 1950 przez imigrantów z Libii. Nazwa została zaczerpnięta z Biblii, która wymienia Ahisamaha jako ojca Aholioba z plemienia Dana. Kultura i sport W moszawie jest ośrodek kultury oraz boisko do piłki nożnej. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie i sadownictwie. Działa tutaj także firma budowlana M S M Ahisemeah Earthmoving & Development Works Ltd. Komunikacja Na wschód od moszawu przebiegają autostrada nr 1 (Tel Awiw-Jerozolima) i autostrada nr 6, brak jednak bezpośredniego wjazdu na nie. Z moszawu jest wyjazd na drogę ekspresową nr 40 (Kefar Sawa-Ketura), która biegnie na obrzeżach miasta Lod. Około 2 km na południe krzyżuje się ona z drogą ekspresową nr 44 (Holon-Eszta’ol). Istnieje także droga lokalna umożliwiająca dojechanie do położonego na północy moszawu Ben Szemen. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Achisamach Google Maps Mapa moszawu Achisamach Amudanan
Ахисамах

Ахисамах (ивр. אחיסמך‎) — мошав, расположенный в центральной части Израиля. Административно относится к региональному совету Хевель-Модиин. История Мошав был основан в 1950 году беженцами из города Мсаллата в Ливии. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 1 377 человек. Примечания
Nofech

Nofech (hebrejsky נֹפֶךְ, v oficiálním přepisu do angličtiny Nofekh) je vesnice typu společná osada (jišuv kehilati) v Izraeli, v Centrálním distriktu, v Oblastní radě Chevel Modi'in. Geografie Leží v nadmořské výšce 61 metrů v hustě osídlené a zemědělsky intenzivně využívané pobřežní nížině, nedaleko od jižního okraje Šaronské planiny. Obec se nachází 14 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 14 kilometrů východně od centra Tel Avivu a cca 85 kilometrů jižně od centra Haify. Leží v silně urbanizovaném území, na východním okraji aglomerace Tel Avivu, jejímiž východními výspami jsou zde města Savijon a Jehud-Monoson. 2 kilometry na severu je to pak město Petach Tikva. Společně se sousedními vesnicemi Nechalim, Rinatija, Mazor a Be'erot Jicchak vytváří jednu velkou zemědělskou aglomeraci. Dál k východu již pokračuje převážně zemědělská krajina, byť rovněž s vysokou hustotou osídlení. 5 kilometrů jihozápadním směrem od vesnice leží Ben Gurionovo mezinárodní letiště. Nofech obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Nofech je na dopravní síť napojen pomocí dálnice číslo 40. Východně od vesnice probíhá rovněž severojižním směrem nová dálnice číslo 6 (Transizraelská dálnice). Dějiny Nofech byl založen v roce 1949. Zakladateli osady byla skupina Židů ze severní Afriky, zejména Maroka. Vznikla na pozemcích vysídlené arabské vesnice Rantija, jež uchovávala starší sídelní tradici. Římané ji nazývali Rantia, křižáci Rentie. V roce 1931 v této arabské vesnici žilo 411 lidí v 105 domech. Stála tu základní chlapecká škola založená roku 1947 a mešita. V roce 1948 ji během války za nezávislost dobyla izraelská armáda a arabské osídlení tu skončilo. Zástavba vesnice Rantija pak byla zcela zbořena, s výjimkou tří domů. Jméno vesnice Nofech je inspirováno citátem z biblické Knihy Exodus 39,11, které je zmiňován výčet drahých kamenů – „v druhé řadě malachit, safír a jaspis“ Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Nofech Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 503 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 1,2 %. Odkazy Reference Související články společná osada Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Nofech na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Chevel Modi'in Archivováno 21. 6. 2011 na Wayback Machine.
Nofekh

Nofekh (Hebrew: נופך) is a community settlement in central Israel. Located in the Shephelah, it falls under the jurisdiction of Hevel Modi'in Regional Council. In 2024 it had a population of 698. Etymology Its name is taken from one of the 12 stones in the Hoshen, the sacred breastplate worn by a Jewish high priest, mentioned in Exodus 28:18. Nearby Shoham, Bareket, Leshem and Ahlama (the former name of Beit Arif) were also named after the Hoshen stones. History The village was established by immigrants from Morocco in 1949 on the land of the depopulated Palestinian village of Rantiya. References
Nofech

Nofech (hebr. מבוא מודיעים) – wieś położona w Samorządzie Regionu Chewel Modi’in, w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Historia Osada została założona w 1949 przez imigrantów z Afryki Północnej. Komunikacja Na zachód od moszawu przebiega droga ekspresowa nr 40 (Kefar Sawa-Ketura). Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Nofech Google Maps Mapa Nofech
Нофех

Нофех (ивр. נופך‎) — общинное сельскохозяйственное поселение, расположенное в центральной части Израиля в нескольких километрах южнее города Петах-Тиква. Административно относится к региональному совету Хевель Модиин. История Район современного Нофеха был населён на протяжении последнего тысячелетия. В этих местах сохранились постройки эпохи крестовых походов и периода правления мамлюков, а также более позднего периода османского владычества. Часть из них по сей день служат жильём, другие были обнаружены в ходе раскопок, проводимых в окрестностях Нофеха Управлением древностей Израиля в 2009 году. Современный мошав Нофех был основан в 1949 году иммигрантами из Марокко на территории покинутой арабской деревни Рантийя. Его название взято из одного из 12 камней в нагрудном наперснике еврейского первосвященника. Основанный недалеко от него мошав Бейт-Ариф изначально также был назван в честь одного из камней наперсника (Ахлама), прежде чем принять своё нынешнее название. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 588 человек. Примечания
Нофех

Нофех (івр. נֹפֶךְ, נופך; «карбункул») — общинне поселення в центральній частині Ізраїлю. Розташоване в Шефелі, перебуває під юрисдикцією регіональної ради Хевель Моді'ін. У 2019 році тут проживало 588 осіб. Назва Назване на честь одного з 12 каменів у хошені, священному нагруднику, який носив єврейський первосвященик, про ці камені згадується у Біблії (2 М. 28:18). На честь інших каменів назвали сусідні поселення Шогам, Барекет, Лешем і Ахлама (колишня назва Бейт-Аріфа). Історія Поселення заснували іммігранти з Марокко в 1949 році на території знелюдненого палестинського села Рантія. Виноски
Ginaton

Ginaton (hebrejsky גִּנָּתוֹן, v oficiálním přepisu do angličtiny Ginnaton) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Centrálním distriktu, v Oblastní radě Chevel Modi'in. Geografie Leží v nadmořské výšce 59 metrů v hustě osídlené a zemědělsky intenzivně využívané pobřežní nížině, nedaleko od úpatí kopcovitých oblasti v předhůří Judeje a Samařska. Západně od vesnice protéká Nachal Ajalon. Obec se nachází 18 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 18 kilometrů jihovýchodně od centra Tel Avivu, cca 36 kilometrů severozápadně od historického jádra Jeruzalému a 2 kilometry severovýchodně od města Lod. Leží v silně urbanizovaném území, na jihovýchodním okraji aglomerace Tel Avivu. 5 kilometrů severozápadním směrem od mošavu se rozkládá Ben Gurionovo mezinárodní letiště. Ginaton obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Pouze ve městech Lod a Ramla ležících jihozápadně odtud je cca dvacetiprocentní menšina Arabů. Ginaton je na dopravní síť napojen pomocí místní silnice číslo 443. Severně od mošavu probíhá dálnice číslo 1 z Tel Avivu do Jeruzalému, která se východně odtud kříží seseverojižní dálnicí číslo 6 (takzvaná Transizraelská dálnice). Související dálniční křižovatka patří k nejfrekventovanějším dopravním uzlům v zemi. Jihozápadně od mošavu probíhá rovněž nový úsek železniční trati vedoucí z aglomerace Tel Avivu do města Modi'in-Makabim-Re'ut. Dějiny Ginaton byl založen v roce 1949. Jeho zakladateli byla skupina Židů z Bulharska. Někteří bulharští Židé se původně usadili i cca o 4 kilometry dál k severovýchodu, v místech kde dnes stojí mošav Bejt Arif. Jenže počátkem 50. let 20. století se tam dostali do konfliktu se skupinou židovských přistěhovalců z Jemenu a roku 1953 proto odešli a přesídlili do Ginatonu. Jméno vesnice je inspirováno postavou Gintón z biblické Knihy Nehemjáš 10,7 Mošav vznikl poblíž opuštěné arabské vesnice Džindas, která tu stála do roku 1948. Nacházela se cca 1 kilometr severozápadně od nynějšího mošavu. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Ginaton Židé – cca 800 osob (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství, cca 900 osob). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 861 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 1,0 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ginaton na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Chevel Modi'in Archivováno 21. 6. 2011 na Wayback Machine.
Ginaton

Ginaton (Hebrew: גִּנָּתוֹן) is a moshav in central Israel. Located near Ben Shemen, it falls under the jurisdiction of Hevel Modi'in Regional Council. In 2024 it had a population of 1,055. History The village was established in 1949 by immigrants from Bulgaria, near the ancient site of Jindas, inhabited during the Late Roman, Byzantine, Early Islamic, Crusader, Mamluk and Ottoman periods. Its name is taken from the Book of Nehemiah 10:7. The founders were later joined by more immigrants from Hungary, Iran, North Africa and Romania. References External links Ginaton winery : Israeli wine from Ginaton
Ginnaton

Ginnaton (hebr. גנתון) – moszaw położony w Samorządzie Regionu Chewel Modi’in, w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Położenie Leży na wschód od miasta Lod i na południowy wschód od międzynarodowego portu lotniczego im. Ben-Guriona, w otoczeniu moszawów Chadid, Ben Szemen, Kerem Ben Szemen i wioski Ben Szemen. Historia Pierwotnie była tutaj arabska wioska Jindas, której mieszkańcy uciekli podczas I wojny izraelsko-arabskiej w 1948. Moszaw został założony w 1949 przez imigrantów z Bułgarii. Później osiedlili się tutaj imigranci z Afryki Północnej, Węgier, Rumunii i Iranu. Nazwa została zaczerpnięta z Księgi Nehemiasza 10:7 Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie. Dodatkowo znajduje się tutaj firma Shefa Tor Ltd. przygotowująca kosze ze spożywczymi prezentami, takimi jak słodycze i czekolady. W branży samochodowej działa firma Yahal Elad Israel Supply Ltd., dostarczająca części zapasowe do różnych marek samochodów. Komunikacja Na południe od moszawu przebiega droga nr 443, którą jadąc na zachód dojeżdża się do moszawu Ben Szemen, skrzyżowania z drogą ekspresową nr 40 (Kefar Sawa–Ketura) i następnie do miasta Lod, natomiast jadąc na wschód dojeżdża się do moszawu Kerem Ben Szemen i wioski Ben Szemen, a następnie do dużego węzła drogowego z autostradą nr 1 (Tel Awiw–Jerozolima) i autostradą nr 6. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Ginnaton Google Maps Mapa moszawu Ginnaton Amudanan
Гинатон

Гинатон (ивр. גינתון‎) — мошав, расположенный в центральной части Израиля, недалеко от мошава Бен-Шемен. Административно относится к региональному совету Хевель-Модиин. История Мошав был основан в 1949 году репатриантами из Болгарии, до этого проживавшими в мошаве Бейт-Ариф. В дальнейшем к основателям мошава присоединились выходцы из Венгрии, Румынии, Персии и Северной Африки. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 918 человек. Примечания
Kfar Daniel

Kfar Daniel (Hebrew: כְּפַר דָּנִיֵּאל, lit. 'Daniel Village') is a moshav shitufi in central Israel. Located around four kilometres south-east of Lod and covering 2,900 dunams, it falls under the jurisdiction of Hevel Modi'in Regional Council. In 2024 it had a population of 614. History During the Ottoman period, the area belonged to the Nahiyeh (sub-district) of Lod that encompassed the area of the present-day city of Modi'in-Maccabim-Re'ut in the south to the present-day city of El'ad in the north, and from the foothills in the east, through the Lod Valley to the outskirts of Jaffa in the west. This area was home to thousands of inhabitants in about 20 villages, who had at their disposal tens of thousands of hectares of prime agricultural land. The village was established on 9 October 1949 by Mahalniks (overseas volunteers in the War of Independence) from English-speaking countries on the lands of the depopulated Palestinian village of Daniyal. It was initially called Irgun Beit Hever after the organisation which the founders were members of, but was later renamed in honour of Daniel Frish, a president of the Zionist Organization of America who died in the year the village was established, with the new name resembling that of the former Arab village. During a Houthi missile attack on 15 September 2024 amid the Gaza war, missile fragments fell into an open area located in the village. Economy Hazorfim, a manufacturer of Judaica and silverware is located in Kfar Daniel.The moshav also runs a monkey park with 250 species of monkeys. Transportation There is a highway interchange connecting Highway 1 and Highway 6, called the Daniel Interchange, which is named after the village. References External links Kfar Daniel website
Kfar Daniel

Kfar Daniel (כְּפַר דָּנִיֵּאל) est un kibboutz créé en 1949. Histoire Le kibboutz se situe à 4 kilomètres de Lod (Israël) et à 30 kilomètres du centre de Tel Aviv, à 15 kilomètres de l'aéroport Ben Gourion et au bord de l'autoroute 6. Il est fondé par des membres du groupe Mahal (Israël), des États-Unis et d'autres pays anglophones. Le nom du kibboutz (littéralement "Village de Daniel") rend hommage à Daniel Frisch, qui fut dirigeant de l'Organisation sioniste d'Amérique. Notes et références Portail d’Israël
Kefar Danijjel

Kefar Danijjel (hebr. כפר דניאל) – moszaw położony w samorządzie regionu Chewel Modi’in, w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Leży w Szefeli, w otoczeniu miasta Ramla, moszawów Achisamach, Kerem Ben Szemen i Gimzo, oraz wioski Ben Szemen, na południowo-zachodniej krawędzi Lasu Bet Szemen. Historia Pierwotnie była tutaj arabska wieś Danijal, której mieszkańcy uciekli podczas wojny o niepodległość w 1948. Wioska została zajęta przez wojska izraelskie 13 września 1948. Spalono wówczas większość arabskich domów i szkołę. Współczesny moszaw został założony 9 października 1949 przez żydowskich weteranów z II wojny światowej. Początkowo nazywał się Irgun Bet Hewer na cześć żydowskiej organizacji paramilitarnej Irgun, ale później zmieniono nazwę na cześć prezesa Syjonistycznej Organizacji Ameryki, Daniela Frisha. Edukacja i nauka Przy moszawie w 1996 powstał ośrodek leczenia i rehabilitacji małp Israeli Primate Sanctuary Foundation. Teren pod założenie ośrodka ofiarował ogród zoologiczny Park Małpi Ben Szemen. Ośrodek współpracuje z Ministerstwem Środowiska i państwowymi władzami weterynaryjnymi i ochrony środowiska naturalnego Izraela. Przywożone są tutaj małpy skonfiskowane przez służby celne lub weterynaryjne. Po okresie leczenia i rehabilitacji, znajduje się im stałe miejsca pobytu w Izraelu lub w innych punktach na świecie. Dodatkowo ośrodek prowadzi prace badawcze i realizuje szeroko pojęte programy edukacyjne dla dzieci i młodzieży. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie i sadownictwie. Swoją siedzibę w moszawie ma firma złotnicza Hazorfim, która produkuje artystyczne wyroby ze srebra oraz tradycyjne judaiki. Produkty wytwarzane przez Hazorfim Ltd. były wielokrotnie wręczane zagranicznym politykom na całym świecie. Specjalnie dla turystów otworzono centrum w którym można oglądać najpiękniejsze arcydzieła oraz zobaczyć złotników przy ich pracy. Komunikacja Na zachód od moszawu przebiegają autostrada nr 1 i autostrada nr 6, brak jednak bezpośredniego wjazdu na nie. Z moszawu prowadzi na północ droga nr 4314, którą dojeżdża się do moszawu Gimzo oraz dróg nr 443 i nr 444. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Kefar Danijjel Google Maps Mapa moszawu Kefar Danijjel Amudanan
Кфар-Даниэль

Кфар-Даниэль (ивр. כפר דניאל‎) — мошав, расположенный в центральной части Израиля, в 4 километрах юго-восточнее города Лод. Административно относится к региональному совету Хевель Модиин. История Мошав был основан 9 октября 1949 года еврейскими ветеранами Второй мировой войны из англоязычных стран. Мошава изначально назывался Иргун Бейт Хевер в честь организации, членами которой были основатели мошава, но позже он был переименован в честь Даниэля Фриша, президента Сионистской организации Америки, погибшего в год основания мошава. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 708 человек. Примечания
Giv'at Koach

Giv'at Koach (hebrejsky גִּבְעַת כֹּ"חַ, doslova „Vrch dvaceti osmi“, v oficiálním přepisu do angličtiny Giv'at Koah) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Centrálním distriktu, v Oblastní radě Chevel Modi'in. Geografie Leží v nadmořské výšce 71 metrů v hustě osídlené a zemědělsky intenzivně využívané pobřežní nížině, nedaleko od jižního okraje Šaronské planiny. Obec se nachází 17 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 17 kilometrů východně od centra Tel Avivu a cca 87 kilometrů jižně od centra Haify. Leží v silně urbanizovaném území, na východním okraji aglomerace Tel Avivu, jejímiž východními výspami jsou zde města Savijon a Jehud-Monoson. 5 kilometrů na severozápad pak leží město Petach Tikva. 4 kilometry jihozápadním směrem od mošavu leží Ben Gurionovo mezinárodní letiště. Giv'at Koach obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Giv'at Koach je na dopravní síť napojen pomocí místní silnice číslo 4613. Východně od vesnice probíhá severojižním směrem dálnice číslo 6 (Transizraelská dálnice).Západně od mošavu také vede železniční trať z Lodu do Kfar Saba, která ale v tomto úseku není využívána pro osobní přepravu. Dějiny Giv'at Koach byl založen v roce 1950. Zakladateli mošavu byla skupina Židů z Jemenu. Původně se usídlili v nedaleké vysídlené arabské vesnici východně od nynější lokality. Šlo o arabskou vesnici Kula, která se nacházela na svazích cca 1,5 kilometru severovýchodně od dnešního mošavu. V křižáckém období tu byla pevnost nazývaná Cola nebo Chola. V roce 1931 v této arabské vesnici žilo 697 lidí v 172 domech. Stála tu základní chlapecká škola založená roku 1919 a mešita. V červenci 1948 ji během války za nezávislost v rámci Operace Danny dobyla izraelská armáda a arabské osídlení tu skončilo. Zástavba vesnice Kula pak byla v září 1948 zcela zbořena. V okolí arabské vesnice Kula probíhaly během války roku 1948 náročné boje. Na pahorku cca 3 kilometry od mošavu Giv'at Koach stojí památník Izraelcům, kteří tu padli. I jméno mošavu odkazuje na tyto zemřelé, konkrétně na 28 bojovníků (hebrejská písmena כ a ח mají číselnou hodnotu 28) izraelské armády. Správní území vesnice dosahuje cca 1450 dunamů (1,45 kilometru čtverečního). Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Giv'at Koach Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě silně rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 836 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 3,5 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Giv'at Koach na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Chevel Modi'in Archivováno 21. 6. 2011 na Wayback Machine.