NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Bejt Chananja

Bejt Chananja (hebrejsky בֵּית חֲנַנְיָה‎, doslova „Chananjův dům“, v oficiálním přepisu do angličtiny Bet Hananya, přepisováno též Beit Hanania) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Haifském distriktu, v Oblastní radě Chof ha-Karmel. Geografie Leží v nadmořské výšce 12 metrů v hustě osídlené a zemědělsky intenzivně využívané pobřežní nížině. Východně od obce probíhá vádí Nachal Taninim, podél západní strany obce je to vádí Nachal Ada, které do Nachal Taninim pak ústí od jihu. Severně od vesnice vystupuje z jinak zcela ploché krajiny pahorek Tel Mevorach. Severovýchodně odtud se z pobřežní nížiny prudce zvedá výšina Ramat ha-Nadiv s vrchem Chotem ha-Karmel coby nejzazší jihozápadní výběžek pohoří Karmel. Na východ odtud vybíhá hluboko do vnitrozemí z pobřežní nížiny údolí Bik'at ha-Nadiv. Obec se nachází cca 3 kilometry od břehů Středozemního moře, cca 52 kilometrů severoseverovýchodně od centra Tel Avivu, cca 32 kilometrů jihojihozápadně od centra Haify a 10 kilometrů severně od města Chadera. Bejt Chananja obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je převážně židovské. Ovšem 2 kilometry severozápadně od mošavu stojí město Džisr az-Zarka osídlené izraelskými Araby. Bejt Chananja je na dopravní síť napojen pomocí dálnice číslo 4. Severně od vesnice z ní odbočuje lokální silnice číslo 6531 směřující k pobřeží. Dějiny Mošav Bejt Chananja byl založen v roce 1950 v do té doby bažinaté pobřežní oblasti. Zakladateli obce byli židovští přistěhovalci z východní Evropy. Pojmenována byla podle ředitele Palestinského židovského kolonizačního sdružení v Izraeli Chananji Gottlieba. V 90. letech 20. století prošla vesnice stavební expanzí o novou čtvrť obývanou rodinami, které se již nezabývají zemědělstvím. Místní ekonomika je ovšem stále zčásti na zemědělství založena. Děti z místních rodin dojíždějí do základní školy ve vesnici Ma'agan Micha'el. Poblíž vesnice se nacházejí zbytky antického akvaduktu. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Bejt Chananja Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě výrazně rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 877 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 2,2 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bejt Chananja na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky obce Archivováno 1. 1. 2013 na Wayback Machine.
Beit Hanania

Beit Hanania (Hebrew: בֵּית חֲנַנְיָה, lit. House of Hanania) is a moshav in northern Israel. Located close to the south edge of Mount Carmel close to Zikhron Ya'akov, it falls under the jurisdiction of Hof HaCarmel Regional Council. In 2024 it had a population of 821. History The moshav was founded in 1950 by the Palestine Jewish Colonization Association (PICA) and Jewish immigrants from Eastern Europe on land that had belonged to the Palestinian village of Kabara, which was depopulated in the 1948 Palestine war. The new village was named after Hanania Gottlib, a leader of the PICA. The Israel National Trail runs through the moshav. An aqueduct built in Hadrian's time is located at its entrance, whilst the Taninim River Nature Reserve is located nearby. The Taninim River flows through the park, both of which are named after the alligators (תנינים, Taninim) that, until the beginning of the 20th century, lived in the nearby Cabra swamp. References External links Media related to Beit Hanania at Wikimedia Commons
Bet Chananja

Bet Chananja (hebr. בית חנניה) – moszaw położony w Samorządzie Regionu Chof ha-Karmel, w dystrykcie Hajfa, w Izraelu. Położenie Moszaw Bet Chananja leży na równinie Szaron na północ od miasta Hadera, w otoczeniu miast Or Akiwa i Binjamina-Giwat Ada, oraz miasteczka Dżisr az-Zarka. Historia Moszaw został założony w 1950 roku przez żydowskich imigrantów z Europy Wschodniej. Ziemia została zakupiona ze środków syjonistycznej organizacji Palestine Jewish Colonization Association (PICA, hebr. פיק"א). Nowa osada otrzymała imię jednego z liderów PICA, Hananii Gottliba. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie, winnicach, hodowli drobiu i turystyce. Turystyka Przy wjeździe do moszawu znajduje się starożytny akwedukt prowadzący do Cezarei Nadmorskiej, wybudowany w czasach cesarza Hadriana. Przy moszawie jest także Rezerwat Przyrody Rzeki Taninim. Rzeka Taninim przepływa tutaj przez malowniczy park, który został nazwany na cześć aligatorów (hebr. תנינים; Taninim). Do początku XX wieku aligatory żyły w pobliskim bagnie Cabra. Transport Na zachód od moszawu przebiega autostrada nr 2, brak jednak możliwości wjazdu na nią. Natomiast z północnej części moszawu wychodzi droga nr 6531, którą jadąc na wschód dojeżdża się do skrzyżowania z drogą ekspresową nr 4, a jadąc w kierunku zachodnim dojeżdża się do miasteczka Dżisr az-Zarka. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Bet Chananja Google Maps Mapa moszawu Bet Chananja Amudanan
Alma (Izrael)

Alma (hebrejsky עַלְמָה, v oficiálním přepisu do angličtiny Alma) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Merom ha-Galil. Geografie Leží v nadmořské výšce 563 metrů, na východním okraji kopcovité části Horní Galileji, nedaleko míst, kde terén začíná prudce klesat směrem do údolí řeky Jordán. Severovýchodně od vesnice se rozkládá hřeben Ramat Alma, který je na jihu lemován tokem Nachal Kacijon, na severní straně je to vádí Nachal Dišon, které míjí vesnici i na severní a severozápadní straně. Jihovýhodně od obce také protéká vádí Nachal Chacor. Na západní straně stojí hora Har Rejchan. Na severozápadě od vesnice je to hora Har Almon. Mošav je situován cca 37 kilometrů východně od břehů Středozemního moře a 4 kilometry od libanonských hranic, cca 127 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu, cca 55 kilometrů severovýchodně od centra Haify a cca 10 kilometrů severně od Safedu. Almu obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je převážně židovské. Pouze 6 kilometrů na jihozápad leží město Džiš, které obývají izraelští Arabové, a 1 kilometr na západ vesnice Richanija, kterou obývají izraelští Čerkesové. Mošav je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice číslo 886, jež vede ze Safedu k libanonským hranicím. Dějiny Alma byla založena v roce 1949. Na západním okraji dnešního mošavu stála do roku 1948 arabská vesnice Alma. Ta navazovala na ještě starší židovské sídlo zmiňované v Talmudu. Křižáci ho nazývali Alme. Židovské osídlení se tu udrželo do 17. století. V roce 1931 v tehdy již zcela arabské vesnici žilo 712 lidí. Stálo tu 148 domů. Během války za nezávislost v roce 1948 byla vesnice dobyta izraelskými silami a arabské osídlení tu skončilo. Zástavba pak byla zbořena. Zakladateli mošavu Alma byla skupina židovských imigrantů z Libye, které pak posílila skupina židovských konvertitů z Itálie. Ti se zde ale neudrželi. Do vesnice později přišla i skupina Židů z Indie. V obci žije 140 rodin, z nichž 100 se zabývá zemědělstvím. V plánu je stavební rozšíření o dalších 100 rezidenčních domů. Část obyvatel dojíždí za prací mimo mošav. V Alma je k dispozici zařízení předškolní péče o děti. Základní škola je u obce Meron nebo v kibucu Sasa. Demografie Obyvatelstvo mošavu Alma je nábožensky orientované. Podle údajů z roku 2014 tvořili populaci v obci Alma Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě stagnujícím počtem obyvatel. K 31. prosinci 2014 zde žilo 682 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 0,7 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Alma na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil[nedostupný zdroj] (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Alma (Izrael)

Alma (hebr. עלמה; oficjalna pisownia w ang. Alma) – moszaw położony w Samorządzie Regionu Merom ha-Galil, w Dystrykcie Północnym, w Izraelu. Położenie Leży w północnej części Górnej Galilei, w odległości około 4 kilometrów na południe od granicy z Libanem. Historia Pierwotnie w rejonie tym znajdowała się arabska wioska Alma. Podczas wojny domowej w Palestynie w rejonie wioski stacjonowały siły Arabskiej Armii Wyzwoleńczej. Podczas I wojny izraelsko-arabskiej w październiku 1948 Izraelczycy przeprowadzili operację Hiram. W dniu 30 października Alma została zajęta przez izraelskich żołnierzy. Następnie wioska została wysiedlona, a wszystkie domy wyburzono. Współczesny moszaw został założony w 1949 przez imigrantów z Libii. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na sadownictwie. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Alma Google Maps Mapa moszawu Alma
Avdon

Avdon (hebrejsky עַבְדּוֹן, v oficiálním přepisu do angličtiny Avdon) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Ma'ale Josef. Geografie Leží v nadmořské výšce 173 metrů, v hornaté oblasti na západních svazích Horní Galileji, cca 7 kilometrů od břehů Středozemního moře a 5 kilometrů od libanonských hranic. Jižně od vesnice protéká hlubokým údolím vádí Nachal Kaziv. Na sever a severozápad se rozkládá mírně zvlněná a částečně zalesněná krajina členěná několika pahorky jako Giv'at Ezov a Tel Avdon. Výrazná převaha lesních porostů je pak na severovýchod od vesnice, kudy protéká vádí Nachal Cuva. Obec se nachází cca 8 kilometrů severovýchodně od města Naharija, cca 113 kilometrů severoseverovýchodně od centra Tel Avivu a cca 30 kilometrů severovýchodně od centra Haify. Avdon obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je převážně židovské. Zcela židovská je oblast západně odtud, v Izraelské pobřežní planině, i na severní straně při hranicích s Libanonem. Na jižní a východní straně začíná území s vyšším podílem obcí, které obývají izraelští Arabové. Avdon je na dopravní síť napojen pomocí místní komunikace, která na západě ústí do dálnice číslo 70 a na východě vede do dalších vesnic (Ja'ara a Goren). Dějiny Avdon byl založen v roce 1952. Navazuje na stejnojmenné město Abdón zmiňované v Bibli, Kniha Jozue 21,30 Zakladateli osady byla skupina židovských přistěhovalců z Tuniska a Íránu. Původně se nová osada nazývala כפר עבדון – Kfar Avdon. Zpočátku šlo o provizorní pracovní komunitu, která zde prováděla lesnické práce a připravovala lokalitu na výstavbu trvalé osady. V obcí fungují zařízení předškolní péče, základní škola je ve vesnici Becet. K dispozici je tu synagoga a sportovní areály. Demografie Obyvatelstvo mošavu Avdon je smíšené, tedy sekulární i nábožensky orientované. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Avdon Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 577 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 4,3 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Avdon na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Avdon

Avdon (Hebrew: עַבְדּוֹן) is a moshav in northern Israel. Located near Shlomi, it falls under the jurisdiction of Ma'ale Yosef Regional Council. In 2024 it had a population of 687. History The village was established in 1952 by immigrants from Iran and Tunisia, and was initially named Kfar Avdon (lit. Avdon Village) after the biblical city of Abdon in the lades of the Asher tribe (Joshua 21:30), which was located in the area. Immigrants from the Azerbaijan region of Iran living on the moshav were commissioned to design brightly colored rugs in floral motifs which were sold by Maskit, an outlet for Israeli designed fashion and handicrafts established by Ruth Dayan in the 1950s. Farms in Avdon grow avocado, lychee and bananas. References
Neve Ziv

Neve Ziv (hebrejsky נְווֵה זִיו, v oficiálním přepisu do angličtiny Newe Ziv) je vesnice typu společná osada (jišuv kehilati) v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Ma'ale Josef. Geografie Leží v nadmořské výšce 212 metrů, na západním okraji Horní Galileji nedaleko Izraelské pobřežní planiny, cca 8 kilometrů od břehů Středozemního moře a 6 kilometrů od libanonských hranic. Na západním okraji vesnice se zvedá nevýrazný pahorek Giv'at Ša'al, na jehož jižních úbočích začíná k západu směřující vádí Nachal Gula a dál k jihu se rozkládá další pahorek Giv'at ha-Mešurjan. Podél severní strany obce pak protéká v mírně zaříznutém údolí vádí Nachal Ša'al. Mírně zvlněná a zčásti zalesněná krajina se rozkládá i na východ od vesnice. Obec se nachází cca 8 kilometrů západně od města Ma'alot-Taršicha, cca 112 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 30 kilometrů severovýchodně od centra Haify. Neve Ziv obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je převážně židovské. Oblast s vyšším zastoupením izraelských Arabů a Drúzů začíná až cca 7 kilometrů jižním (například město Abu Sinan) a jihovýchodním směrem (například město Januch-Džat). Obec Neve Ziv je na dopravní síť napojena pomocí dálnice číslo 89, jež vede z města Naharija do Ma'alot-Taršicha. Dějiny Neve Ziv byl založen v roce 2000. Vesnice vznikla s podporou Židovské agentury jako zatím nejmladší členská obec Oblastní rady Ma'ale Josef. První fáze výstavby proběhla v letech 2001–2003 a sestávala ze 150 bytových jednotek. Obec má rezidenční charakter a využívá vyvýšené polohy s panoramatickými výhledy. Podle jiného pramene došlo k založení osady již roku 1998. Obec je alternativně nazývána též זיו הגליל – Ziv ha-Galil. Je pojmenována podle židovského filantropa z Velké Británie, Lorda Ziva. V Neve Ziv fungují zařízení předškolní péče. Základní škola je ve vesnici Me'ona. K dispozici tu je synagoga, obchod, společenské centrum a sportovní areály. V přípravě jsou další stádia výstavby. Nejprve zde bude nabízeno 40 stavebních parcel. Demografie Obyvatelstvo v Neve Ziv je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Neve Ziv Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 786 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 0,0 %. Odkazy Reference Související články společná osada Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Neve Ziv na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Neve Ziv

Neve Ziv (Hebrew: נְוֵה זִיו, lit. 'Brightness Home'), also known as Ziv HaGalil (Hebrew: זִיו הַגָּלִיל, lit. 'Brightness of the Galilee'), is a community settlement in northern Israel. Located east of Nahariya, it falls under the jurisdiction of Ma'ale Yosef Regional Council. In 2024 it had a population of 964. History The village was established in 2000 with the assistance of the Jewish Agency. References
Newe Ziw

Newe Ziw (hebr. נווה זיו) – wieś komunalna położona w Samorządzie Regionu Ma’ale Josef, w Dystrykcie Północnym, w Izraelu. Położenie Newe Ziw jest położona na wysokości 212 metrów n.p.m. na zachodnim skraju Górnej Galilei. Leży na zboczach niewielkiego wzgórza Giwat Sza’al, które jest od północy ograniczone wadi strumienia Sza’al, a od południa wadi strumienia Nachal Gaton. Strumienie spływają w kierunku zachodnim do wzgórz Zachodniej Galilei, i dalej na równinę przybrzeżną Izraela. Okoliczne wzgórza są zalesione. W otoczeniu wsi Newe Ziw znajdują się miejscowości Mi’ilja i Szelomi, kibuce Gaton, Kabri, Geszer ha-Ziw i Maccuwa, moszawy Manot, Goren, Me’ona, En Ja’akow, Amka, Ben Ammi, Liman, Becet i Awdon, wsie komunalne Micpe Hilla i Kelil, oraz arabska wieś Szajch Dannun. Podział administracyjny Newe Ziw jest położona w Samorządzie Regionu Ma’ale Josef, w Poddystrykcie Akka, w Dystrykcie Północnym Izraela. Demografia Stałymi mieszkańcami wsi są wyłącznie Żydzi. Tutejsza populacja jest świecka: Źródło danych: Central Bureau of Statistics. Historia Wieś została założona w 1998 roku przy wsparciu Agencji Żydowskiej. Została nazwana na cześć żydowskiego filantropa z Wielkiej Brytanii, Lorda Ziva. Istnieją plany dalszej rozbudowy wsi. Edukacja Wieś utrzymuje przedszkole. Starsze dzieci są dowożone do szkoły podstawowej w moszawie Me’ona, lub szkoły średniej przy kibucu Kabri. Kultura i sport We wsi znajduje się ośrodek kultury z biblioteką. Z obiektów sportowych basen pływacki, sala sportowa z siłownią, boisko do koszykówki oraz korty tenisowe. Infrastruktura We wsi jest sklep wielobranżowy, synagoga oraz warsztat mechaniczny. Gospodarka Większość mieszkańców dojeżdża do pracy w pobliskich strefach przemysłowych. Tylko nieliczni utrzymują się z usług i obsługi ruchu turystycznego. Transport Z wsi wyjeżdża się lokalną drogą na południe na drogę ekspresową nr 89, którą jadąc na wschód dojeżdża się do miejscowości Mi’ilja i moszawu Me’ona, lub jadąc na zachód dojeżdża się do skrzyżowania z drogą 8833 (prowadzi na południowy wschód do kibuców Gaton i Jechi’am, oraz moszawu En Ja’akow), lub dalej do skrzyżowania z drogą nr 70 przy kibucu Kabri. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne wsi Newe Ziw. [w:] Google Maps [on-line]. [dostęp 2013-08-28]. (ang.). mapa wsi Newe Ziw. [w:] Amudanan [on-line]. [dostęp 2013-08-28]. (hebr.).
Umm al-Kutuf

Umm al-Kutuf (hebrejsky אֻם אל-קֻטוּף, arabsky أمّ القـُطـُف, v oficiálním přepisu do angličtiny Umm al-Qutuf) je vesnice v Izraeli, v Haifském distriktu, v Oblastní radě Menaše. Geografie Leží v nadmořské výšce 180 metrů na zalesněných kopcích na jihozápadním okraji regionu Vádí Ara, 16 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 52 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu, cca 38 kilometrů jihojihovýchodně od centra Haify a 12 kilometrů severovýchodně od města Chadera. Umm al-Kutuf obývají Izraelští Arabové, přičemž osídlení v regionu Vádí Ara je etnicky převážně arabské. Další arabská sídla pak pokračují i v takzvaném Trojúhelníku. Právě v okolí Umm al-Kutuf je ale tento arabský sídelní pás narušen městem Kacir-Chariš, jehož část Chariš, která leží jen 1 kilometr jihozápadně odtud, má navíc podle rozhodnutí vlády z roku 2010 projít výraznou stavební expanzí a má se proměnit v židovské město s desítkami tisíc obyvatel. Obec leží necelé 2 kilometry od hranice mezi vlastním Izraelem a okupovaným Západním břehem Jordánu. V jeho přilehlém úseku se nachází blok židovských vesnic zvaný Šaked. Umm al-Kutuf je na dopravní síť napojen pomocí místní komunikace, jež ústí do města Kacir-Chariš a na tamní lokální silnici číslo 6353. Západně odtud pak probíhá dálnice číslo 6 (Transizraelská dálnice). Dějiny Umm al-Kutuf vznikl během mandátní Palestiny v roce 1930. Další skupina arabských osadníků sem dorazila roku 1936. Jméno vesnice je odvozeno od arabského výrazu pro sběrače hroznů. Místní ekonomika již ale není založena z velké míry na zemědělství. Většina obyvatel za prací dojíždí mimo obec. Ve vesnici funguje klub mládeže a sportovní areál. V okolí se nacházejí jeskyně, které bývaly ve středověku částečně obývané. Z obce se naskýtá výhled na velkou část pobřežní nížiny. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Umm al-Kutuf Arabové. Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 1034 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 2,5 %. Odkazy Reference Související články Umm al-Fachm Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Umm al-Kutuf na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Menaše Archivováno 2. 2. 2008 na Wayback Machine.
Umm al-Qutuf

Umm al-Qutuf (Arabic: أمّ القـُطـُف; Hebrew: אֻם אל-קֻטוּף) is an Arab village in northern Israel. Located in the triangle, it falls under the jurisdiction of Menashe Regional Council. In 2024 it had a population of 1,259. History Pottery remains from the Hellenistic, Roman, and Byzantine eras have been found here, as have pottery remains from the early Muslim and the Middle Ages. In 1882, the PEF's Survey of Western Palestine (SWP) found at Kh. Umm el Kutuf only "ruined walls." In the 1922 census of Palestine, conducted by the British Mandate authorities, Kherbet Umm al-Qatuf had a population of 11 Muslims. See also Arab localities in Israel References Bibliography External links Welcome To Umm al-Qutaf Survey of Western Palestine, Map 8: IAA Archived 2014-10-15 at the Wayback Machine, Wikimedia commons
Umm al-Qutuf

Umm al-Qutuf (arabe : أمّ القـُطـُف ; hébreu : אֻם אל-קֻטוּף ; litt. « la ruine aux millepertuis ») est un village arabe dans le district nord d'Israël. Compris dans le Triangle, il est rattaché au conseil régional de Menashe. Il compte 1 071 habitants en 2017. Historique Des restes de poterie des époques hellénistique, romaine et byzantine, ainsi que du début de l'ère islamique et du Moyen Âge, ont été retrouvés sur le site du village. Empire ottoman En 1882, à la fin de la période ottomane, le Survey of Western Palestine mené par le Fonds d'exploration de la Palestine, rapporte que seuls des « murs en ruine » se trouvent à Kh. Umm el Kutuf. Mandat britannique D'après le recensement de 1922, conduit par les autorités mandataires britanniques, le village ne compte que 11 habitants, tous musulmans. Période israélienne Une partie des habitants du village sont des Turkmènes de Palestine expulsés de leurs villages en 1948 et réfugiés ici. Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Umm al-Qutuf » (voir la liste des auteurs). Bibliographie (en) J.B. Barron, Palestine : Report and General Abstracts of the Census of 1922, Government of Palestine, 1923 (lire en ligne) (en) C.R. Conder et H.H. Kitchener, The Survey of Western Palestine : Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology, vol. 2, Londres, Comité du Fonds d'exploration de la Palestine, 1882 (lire en ligne) Claudine Dauphin, La Palestine byzantine, Peuplement et Populations, vol. III : Catalogue, Oxford, Archeopress, coll. « BAR International Series 726 », 1998, 1042 p. (ISBN 0-86054-905-4, lire en ligne) (en) Elie Haddad, « Umm el-Qutuf », Hadashot Arkheologiyot – Excavations and Surveys in Israel, no 124,‎ 22 mars 2012 (lire en ligne) (en) E.H. Palmer, The Survey of Western Palestine : Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer, Comité du Fonds d'exploration de la Palestine, 1881 (lire en ligne) (en) A. Zertal, The Manasseh Hill Country Survey : Volume 3: From Nahal ‘Iron to Nahal Shechem, vol. 3, Boston, BRILL, 2016, 614 p. (ISBN 978-90-04-31230-2 et 90-04-31230-7, lire en ligne) Voir aussi Liens externes (en) Survey of Western Palestine, carte 8 : IAA, Wikimedia Commons. (en) « Welcome to Umm al-Qutaf », sur palestineremembered.com (consulté le 24 février 2019). Portail d’Israël Portail du monde arabe