NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Iksāl

Iksāl (hebreiska: אכסל, כסלות תבור) är en ort i Israel. Den ligger i distriktet Norra distriktet, i den norra delen av landet. Iksāl ligger 160 meter över havet och antalet invånare är 11 398. Terrängen runt Iksāl är huvudsakligen kuperad, men åt sydväst är den platt. Terrängen runt Iksāl sluttar söderut. Runt Iksāl är det ganska tätbefolkat, med 80 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Nasaret, 2,6 km nordväst om Iksāl. Trakten runt Iksāl består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Iksāl.
Kfar Roš ha-Nikra

Kfar Roš ha-Nikra nebo jen Roš ha-Nikra (hebrejsky כְּפַר רֹאשׁ הַנִּקְרָה , oficiálním přepisu do angličtiny Kefar Rosh HaNiqra, přepisováno též Kfar Rosh HaNikra nebo jen Rosh HaNikra) je vesnice typu kibuc v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Mate Ašer. Geografie Leží v nadmořské výšce 41 metrů, v Izraelské pobřežní planině, nedaleko západního okraje svahů Horní Galileji, cca 1 kilometr od břehů Středozemního moře a 1 kilometr od libanonských hranic. Je situována v rovině, na jižním úpatí hřbetu Reches ha-Sulam, který vybíhá ze západní Galileji až k moři a odděluje pobřežní planinu od území Libanonu. V místech, kde se tento hřbet dotýká pobřeží se cca 1 kilometr severozápadně od kibucu nalézá turisticky využívaná přírodní rezervace Roš ha-nikra. Jižně od vesnice protéká směrem k moři vádí Nachal Chanita. Obec se nachází 3 kilometry severozápadně od města Šlomi, cca 115 kilometrů severoseverovýchodně od centra Tel Avivu a cca 32 kilometrů severovýchodně od centra Haify. Kfar Roš ha-Nikra obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je zcela židovské. Centrální oblasti Galileji, které obývají izraelští Arabové nebo Drúzové, leží dál k jihovýchodu. Kfar Roš ha-Nikra je na dopravní síť napojen pomocí dálnice číslo 4, jež odtud vede podél pobřeží k jihu, k Haifě, ale i k severu, kde ovšem končí na libanonských hranicích. Dějiny Kfar Roš ha-Nikra byl založen v roce 1949. 6. ledna 1949 se tu usadili první obyvatelé, kterými byli veteráni z jednotek Palmach, kteří se účastnili bitev v tomto regionu v rámci války za nezávislost v roce 1948. Šlo zpočátku o polovojenskou osadu typu Nachal, která byla součástí pásu židovských vesnic podél neklidných libanonských hranich. 23. března 1949 zde byla podepsána dohoda o příměří s Libanonem. 6. prosince 1974 pronikl do osady palestinský útočník a zranil jednoho dva členy kibucu. Pak byl zneškodněn vojáky. Ekonomika kibucu je založena na zemědělství (zejména skleníkové hospodaření), průmyslu (hi-tech biotechnologická výroba) a turistickém ruchu (nedaleké útesy Roš ha-nikra). Kibuc prošel nedávno privatizací a jeho členové jsou odměňováni individuálně, podle vykonané práce. V Kfar Roš ha-Nikra fungují zařízení předškolní péče, základní škola je ve vesnici Gešer ha-Ziv. K dispozici jsou zde sportovní areály, plavecký bazén, zdravotní ordinace, obchod, společná jídelna a synagoga. Demografie Obyvatelstvo kibucu Kfar Roš ha-Nikra je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Kfar Roš ha-Nikra Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s populací, která od počátku 21. století prudce roste. K 31. prosinci 2014 zde žilo 1274 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 1,4 %. Odkazy Reference Související články kibuc Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kfar Roš ha-Nikra na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Rosh HaNikra (kibbutz)

Rosh HaNikra (Hebrew: ראש הנקרה, lit. 'Head of the Grottoes') is a kibbutz in northern Israel. Located on the Mediterranean coast near the Rosh HaNikra grottoes and the border with Lebanon, it falls under the jurisdiction of Mateh Asher Regional Council. In 2024 it had a population of 1,383. History The kibbutz was established on 6 January 1949 by a gar'in of demobilised Palmach soldiers who moved there from kibbutz Hanita, along with Zionist youth movement members and young Holocaust survivors. It was built on the village lands of al-Bassa, which was depopulated in the 1948 Arab–Israeli War. 2023 Israel–Gaza war During the Gaza war, northern Israeli border communities, including Rosh HaNikra, faced targeted attacks by Hezbollah and Palestinian factions based in Lebanon, and were evacuated. In January 2024, Hezbollah released a video of a strike on the Israeli naval base at Rosh Hanikra, on the border with Lebanon, saying it had used an Almas missile. Several subsequent videos over the spring 2024 also show to deploy the guided missile against Israeli targets. Economy The kibbutz grows bananas and avocados, and raises turkeys. In 1974, kibbutz members founded a biotechnology company called Rahan Meristem, which included the first commercial tissue culture laboratory in the country. Rahan developed new procedures for large scale, in-vitro, clonal propagation of over 200 plant genera including ornamental, industrial, fruit, and vegetable crops. In the mid-1980s, in-vitro propagated banana plants became the leading product. Rahan is now a center of research and consultation for the banana industry throughout the world. A formal R&D department was established in 1991 to provide technical support. Areas of expertise include molecular and classical genetics, plant cell and tissue culture, plant biochemistry and physiology, bacteriology and industrial biotechnology. Methods have also been developed for the control of contaminating microbes, early detection and elimination of somaclonal variation, reduction of labor and fixed costs in production, etc. In the early 21st century, the kibbutz was privatized. Notable people Sacha Baron Cohen, English actor, comedian, screenwriter, and producer Nufar Edelman (born 1982), Olympic sailor Eitan Friedlander (born 1958), Olympic sailor Dekel Keinan, Israeli footballer See also Agricultural research in Israel Rosh Hanikra Islands References External links Kibbutz website Rosh HaNikra Jewish Agency
Rosh HaNikra

Rosh HaNikra (en hébreu רֹאשׁ הַנִּקְרָה, litt. « Sommet des gouffres ») est un kibboutz situé dans le nord d'Israël. On trouve à proximité le gouffre de Rosh HaNikra. Le kibboutz se trouve au bord de la Méditerranée, près de la frontière avec le Liban. Sa population était de 746 habitants en 2006. Les grottes de Rosh HaNikra À cheval sur la frontière, les falaises de craie blanc immaculé semblent jaillir du bleu profond de la mer, formant une magnifique curiosité géologique. Un téléphérique descend abruptement au pied des falaises, puis les visiteurs peuvent pénétrer à pied dans les grottes sculptées par les vagues et écouter celles-ci s'écraser impitoyablement sur les rochers. Références Liens externes Site officiel Portail d’Israël
Rosh HaNikra (kibbutz)

Rosh HaNikra (in ebraico רֹאשׁ הַנִּקְרָה‎?) è un kibbutz nell'Israele settentrionale. Situato sulla costa mediterranea vicino alle grotte di Rosh Hanikra e al confine con il Libano, rientra nella giurisdizione del consiglio regionale di Mateh Asher. Nel 2018 aveva una popolazione di 1 365 abitanti. Storia Il kibbutz fu fondato il 6 gennaio 1949 da un gruppo di soldati smobilitati del Palmach che vi si trasferirono dal kibbutz di Hanita, insieme a membri del movimento giovanile sionista e giovani sopravvissuti dell'Olocausto. Fu costruito su un terreno appartenente al mandato britannico della Palestina nel villaggio di al-Bassa, che fu spopolato nella guerra arabo-israeliana del 1948. Economia Nel kibbutz si coltivano banane e avocado e vengono allevati tacchini. Nel 1974, i membri del kibbutz fondarono una società di biotecnologia chiamata Rahan Meristem, che includeva il primo laboratorio commerciale di coltura di tessuti nel paese. Rahan ha sviluppato nuove procedure per la propagazione clonale su larga scala di oltre 200 generi vegetali tra cui colture ornamentali, industriali, frutticole e orticole. A metà degli anni 1980, le banane propagate in vitro sono diventate il prodotto di punta. Rahan è ora un centro di ricerca e consulenza per l'industria delle banane in tutto il mondo. Nel 1991 è stato istituito un dipartimento di ricerca e sviluppo formale per fornire supporto tecnico. Le aree di competenza comprendono la genetica molecolare e classica, la coltura di cellule e tessuti vegetali, la biochimica e la fisiologia delle piante, la batteriologia e l'industria biotecnologica. Sono stati inoltre sviluppati metodi per il controllo dei microbi contaminanti, la diagnosi precoce e l'eliminazione della variazione somaclonale, la riduzione della manodopera e dei costi fissi nella produzione, ecc. All'inizio del XXI secolo, il kibbutz fu privatizzato. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Rosh HaNikra Collegamenti esterni Sito ufficiale, su rahan.org.il.
Kefar Rosh HaNiqra

Kefar Rosh HaNiqra (hebreiska: כפר ראש הנקרה, Ro’sh HaNikra) är en kibbutz i norra Israel. Den ligger i distriktet Norra distriktet, i den norra delen av landet. Kefar Rosh HaNiqra ligger 44 meter över havet och antalet invånare är 1 143. Terrängen runt Kefar Rosh HaNiqra är kuperad österut. Havet är nära Kefar Rosh HaNiqra åt nordväst.Runt Kefar Rosh HaNiqra är det ganska tätbefolkat, med 90 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Nahariya, 8,5 km söder om Kefar Rosh HaNiqra. Trakten runt Kefar Rosh HaNiqra består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Рош-га-Нікра (кібуц)

Рош-га-Нікра або Кфар-Рош-га-Нікра (івр. רֹאשׁ הַנִּקְרָה — «голова гроту») — кібуц в північному Ізраїлі. Кібуц розташований на узбережжі Середземного моря біля гроту Рош-га-Нікра та кордону з Ліваном, під юрисдикцією регіональної ради Матех-Ашер. У 2006 році його населення становило 746 мешканців. Посилання Кфар-Рош-ха-Никра // Электронная еврейская энциклопедия. (рос.) Офіційна сторінка кібуца (англійська версія)
Daburija

Daburija, (hebrejsky דַבּוּרִיָּה, arabsky دبورية‎, v oficiálním přepisu do angličtiny Daburiyya, přepisováno též Daburia nebo Daburiya) je místní rada (malé město) v Izraeli, v Severním distriktu. Geografie Nachází se v nadmořské výšce 179 metrů v Dolní Galileji, na pomezí pohoří Harej Nacrat (Nazaretské hory), které se k městu přibližuje na severozápadní straně vrcholem Har Dvora, osamělé hory hory Tabor, která se zvedá na východním okraji města, a Jizre'elského údolí, respektive jeho severovýchodní části nazývané Bik'at Ksulot. Do tohoto údolí také z okolních vyvýšenin směřuje vádí Nachal Dvora, které tu pak zleva ústí do vádí Nachal Tavor. Město je situováno cca 6 kilometrů východně od Nazaretu, cca 90 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 37 kilometrů jihovýchodně od centra Haify, v hustě zalidněném a zemědělsky intenzivně obdělávaném pásu. Osídlení v tomto regionu je smíšené. Vlastní město je osídleno izraelskými Araby a další arabská sídla (včetně města Nazaret) leží na severozápadní straně. Na východní a jižní straně od města ovšem začíná region s demografickou převahou Židů. Daburija je na dopravní síť napojena pomocí lokální silnice číslo 7266, která ústí do dálnice číslo 65 z Afuly směrem do údolí řeky Jordán. Dějiny Daburija uchovává ve svém názvu jméno původní biblické lokality Dobrat, zmiňované v Knize 1. Paralipomenon 6,53. Zbytky této starověké vesnice jsou dochovány severovýchodně od dnešní Daburije, v lokalitě Chirbet Debora. Ve středověku osídlena muslimskými Araby. Obec leží na úpatí hory Tabor a zčásti využívá místní turistický ruch. Daburija a její okolí směrem do strmých svahů okolo Nazaretu byla izraelskou armádou dobyta během První arabsko-izraelské války v červenci 1948 v rámci Operace Dekel. Po dobytí nebyla tato arabská vesnice vysídlena a její obyvatelé se stali občany státu Izrael. V roce 1961 byla vesnice povýšena na místní radu (malé město). V září 1999 provedli dva muži původem z Daburije sebevražedný atentát ve městě Tiberias. Při výbuchu kromě útočníků nikdo nezemřel. Šlo o jeden z prvních případů sebevražedných atentátníků z řad izraelských Arabů. Demografie Daburija je etnicky čistě arabské město se zcela muslimskou populací. Jde o menší sídlo městského typu, byť zástavba má zejména na okrajích obce rozvolněný a spíše venkovský ráz. K 31. prosinci 2017 zde žilo 10 200 lidí. Odkazy Reference Související články Severní distrikt (Izrael) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Daburija na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon
Дабурия

Дабурия или Даббурия (ивр. דבורייה‎, араб. دبورية‎) — местный совет в Северном округе Израиля, у подножия горы Тавор. Его площадь составляет 5517 дунамов. В деревне есть 3 начальные и 2 средние школы. Приблизительная дата возникновения современного посёлка — 1920 год (точная дата неизвестна). Значительная часть населения посёлка — потомки переселенцев из Ирака, привлекавшихся британской администрацией во времена британского мандата. В римско-византийский период место называлось «Еленополис», которое и ныне фигурирует в некоторых путеводителях. Тем не менее никаких построек или даже руин римской или византийской эпохи на поверхности не сохранилось. Известен (хотя и не разглашается) район предположительного местонахождения древних жилищ, а также возможных христианских и еврейских исторических построек, однако израильские власти вынуждены были законсервировать планы раскопок, из-за неготовности правительства (по политическим причинам) расположить на территории посёлка армейскую часть с круглосуточной военной охраной места раскопок. Со своей стороны, археологи и научные работники университета жёстко не согласны проводить раскопки Еленополиса без усиленной военизированной охраны, из опасений, что без такой меры каждый будущий археологический раскоп окажется под угрозой повреждения, разграбления и уничтожения исторических артефактов жителями посёлка. В настоящее время (2013) неторопливо рассматривается вопрос об альтернативных способах охраны будущих раскопок (гражданская охрана, которая будет включать и арабских граждан из числа жителей посёлка), но соглашения с мэрией Дабурии пока не достигнуто. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 10 510 человек. Ежегодный прирост населения — приблизительно 1,5 % (варьируется между 0,9 % и 3,5 %). Поселение исключительно однородно в этно-религиозном отношении. Доля арабских жителей составляет 99,8 %, армянских — 0,2 %, еврейское население отсутствует. 40 % учеников получают аттестат зрелости. Средняя зарплата на 2007 год — 4408 шекелей. Примечания
Dabbūrīya

Dabbūrīya (hebreiska: דבוריה) är en ort i Israel. Den ligger i distriktet Norra distriktet, i den norra delen av landet. Dabbūrīya ligger 180 meter över havet och antalet invånare är 8 305. Terrängen runt Dabbūrīya är varierad.Runt Dabbūrīya är det ganska tätbefolkat, med 172 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Naẕerat ‘Illit, 4,7 km väster om Dabbūrīya. Trakten runt Dabbūrīya består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Kafr Manda

Kafr Manda (hebrejsky כַּפְר מַנְדָא‎, arabsky كفر مندا‎, v oficiálním přepisu do angličtiny Kafar Manda) je místní rada (malé město) v Izraeli, v Severním distriktu. Dějiny Kafr Manda je osídlena po cca 500 let muslimskými Araby. Podle jiného zdroje ale byla současná arabská obec založena až v 18. století. Současná obec každopádně navazuje na starší židovské sídlo, které tu stálo počátkem letopočtu a nazývalo se Kfar Mandi (כפר מנדי‎). Je zmiňované v Talmudu a Mišně. Byl zde podle tradice pohřben významný rabín Akavja ben Mahalal'el a Šim'on ben Gamli'el II. Objevily se i teorie, podle kterých tu byla pohřbena manželka Mojžíše. Kfar Manda byla dobyta izraelskou armádou v rámci operace Dekel během války za nezávislost v červenci roku 1948. V rámci operace Chiram v říjnu 1948 pak izraelská vojska postoupila i severně od obce a ovládla celý region Galileje. Obec pak nebyla na rozdíl od mnoha jiných arabských vesnic dobytých Izraelem vysídlena a zachovala si svůj arabský ráz. Vzhledem k prudkému nárůstu byla Kafr Manda roku 1964 povýšena na místní radu (malé město). Ještě v roce 1948 šlo o zemědělské sídlo. V současnosti už je zemědělství jen částečným zdrojem obživy. Obec trpí periodickou nezaměstnanosti. Nedaleko od obce probíhá od 60. let 20. století podél Bejtnetofského údolí Národní rozvaděč vody. Na jihozápadním okraji údolí pak rozvaděč ústí do umělé vodní nádrže Ma'agar Bejt Netofa. Geografie Leží v nadmořské výšce 172 metrů v Bejtnetofském údolí v Dolní Galileji, na úpatí vysočiny Harej Jatvat, která lemuje severní stranu údolí a která se u města prudce zvedá o několik set metrů k hoře Har Acmon. Je situováno přibližně 3 km od Nazaretu. Kafr Manda se nachází 93 km severovýchodně od centra Tel Avivu a 25 km východně od centra Haify, v hustě osídleném a zemědělsky intenzivně využívaném pásu, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky smíšené. Vlastní Kafr Manda obývají izraelští Arabové stejně jako mnohá další sídla v okolí. Na severu je blok židovských vesnic Misgav. Město je na dopravní síť napojeno pomocí lokální silnice číslo 784. Demografie Kafr Manda je etnicky zcela arabské město. Podle údajů z roku 2005 tvořili muslimští Arabové 100 % populace. Jde o středně velké sídlo městského charakteru, které ale na okrajích přechází v rozptýlenou zástavbu izolovaných zemědělských farem. K 31. prosinci 2017 zde žilo 19 300 lidí. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kafr Manda na Wikimedia Commons Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky)
Kafr Manda

Kafr Manda (in arabo كفر مندا‎?; in ebraico כפר מנדא‎?) è un consiglio locale situato nel distretto Settentrionale, in Israele, sul versante del monte Atzmon, nella regione della Bassa Galilea. La popolazione è costituita da arabi palestinesi. Società La popolazione è costituita per la quasi totalità da arabi palestinesi di religione musulmana sunnita. Una componente cospicua è rappresentata da beduini della tribù Ziadnah. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kafr Manda
Кафр-Манда

Кафр-Манда или Кфар-Манда (ивр. כַּפְר מַנְדָא‎, араб. كفر مندا‎) — арабо-израильская деревня в Нижней Галилее, на склоне горы Ацмон. Кафр-Манда находится в 16 километрах на северо-запад от Назарета. История По одной из версий, название происходит от Мадьяна — места, где более двух тысяч лет назад жил Иофор. По другой версии, поселению 250—300 лет. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 20 188 человек. Большинство населения — арабы-мусульмане. Спорт В деревне базируется клуб Ахва Кафр-Манда. Примечания
Kafr Mandā

Kafr Mandā (hebreiska: כפר מנדא) är en ort i Israel. Den ligger i distriktet Norra distriktet, i den norra delen av landet. Kafr Mandā ligger 176 meter över havet och antalet invånare är 15 014. Terrängen runt Kafr Mandā är kuperad åt nordost, men åt sydväst är den platt. Runt Kafr Mandā är det ganska tätbefolkat, med 80 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Nasaret, 13,0 km söder om Kafr Mandā. Trakten runt Kafr Mandā består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kafr Mandā.
Aroer del Nègueb

Aroer del Nègueb (en hebreu, ערערה בנגב) és un consell local del districte del Sud d'Israel. La ciutat es fundà el 1982 com a part d'un projecte del govern israelià per a fer que els beduïns nòmades àrabs s'establissin en poblacions permanents. L'any 2002, l'Oficina Central d'Estadística d'Israel (CBS) va publicar un estudi en què es deia que Aroer era el cinquè municipi més pobre d'Israel. Història Època bíblica Aroer apareix a la Bíblia. El rei David va enviar-hi regals després que recuperés tot el que els amalequites havien saquejat a Siclag (1r Samuel 30,28). També és la ciutat natal de dos dels soldats de David: Xamà i Jeiel, fills d'Hotam d'Aroer (1r Cròniques 11,44). Troballes arqueològiques L'any 1975 es van trobar algunes restes arqueològiques prop de la ciutat. Els jaciments, anomenats Tel Aroer, es van excavar en dues etapes: del 1976 al 1978 i del 1980 al 1982. En una àrea d'unes dues hectàrees s'hi van trobar unes de les restes més importants de l'edat del ferro al Nègueb. Daten dels segles VIII, VII i VI aC i consisteixen en recipients de ceràmica, figures i diverses inscripcions en molt bon estat.
Ar'ara ba-Negev

Ar'ara ba-Negev (hebrejsky עַרְעָרָה בַּנֶּגֶב, arabsky عرعرة, Ar'arat an-Nakab, v oficiálním přepisu do angličtiny Ar'ara-BaNegev) je místní rada (malé město) v Izraeli v Jižním distriktu. Geografie Leží nadmořské výšce 452 metrů v zvlněné krajině v centrální části Negevské pouště. Terén člení vádí Nachal Tale. Leží v hustě osídlené oblasti, která je etnicky smíšená. Ar'ara ba-Negev obývají izraelští Arabové, respektive Beduíni, další velká města v regionu jako Beerševa jsou židovská. Město je na dopravní síť napojeno pomocí dálnice číslo 80, která se na západním okraji města kříží s dálnicí číslo 25. Podél dálnice číslo 25 rovněž vede železniční trať, která zde ale nemá stanici. Dějiny Město vzniklo v roce 1981, podle jiných zdrojů v roce 1982, jako zatím poslední plánovitě zbudované městské sídliště pro izraelské beduíny. Původně bylo součástí Oblastní rady Mašoš. Po jejím zrušení získalo roku 1996 status místní rady (malého města). Jméno obce je odvozeno od nedaleké archeologické lokality Aro'er, což byl původní název města, později upravený do nynější podoby, přičemž pro odlišení od města Ar'ara v severní části Izraele je označeno přívlastkem ba-Negev (tedy „v Negevu“). Demografie Ar'ara ba-Negev je město s ryze arabskou populací. V roce 2005 tvořili 100,0 % obyvatelstva arabští muslimové. Jde o středně velké sídlo městského typu s trvalým rychlým růstem. K 31. prosinci 2015 zde žilo podle Centrálního statistického úřadu (CBS) 15 800 lidí. * údaje za rok 2001 a od roku 2010 zaokrouhleny na stovky Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ar'ara ba-Negev na Wikimedia Commons
Ar’ara BaNegev

ʿArʿara BaNegev oder ʿArʿarat an-Naqab (arabisch عرعرة النقب ‚Wacholder des Negev‘, hebräisch עַרְעָרָה בַּנֶּגֶב ‚Wacholder[strauch] im Negev‘) ist ein Ort im Süden Israels mit 19.543 Einwohnern (Stand 2022). ʿArʿara BaNegev besitzt den Status einer Gemeindeverwaltung. Lage ʿArʿara BaNegev liegt südöstlich von Beʾer Scheva und südwestlich von ʿArad im Südbezirk in der Wüste Negev. Geschichte ʿArʿara BaNegev wurde um 1980 von der israelischen Regierung als eine von sieben Beduinensiedlungen gegründet. Klima In ʿArʿara BaNegev herrscht ein trockenes Steppenklima, das nach Köppen dem Klimatypen BSh zugeordnet wird. Einzelnachweise