NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Cerufa

Cerufa (hebr. צרופה) – moszaw położony w Samorządzie Regionu Chof ha-Karmel, w dystrykcie Hajfa, w Izraelu. Położenie Moszaw Cerufa leży w północnej części równiny Szaron na południe od masywu górskiego Karmel, w otoczeniu moszawów Gewa Karmel, En Ajjala, Ha-Bonim i Kerem Maharal. Historia W XI wieku istniała w tym miejscu niewielka wioska znana jako Sarepta Judee, nie wiadomo jednak kiedy ona powstała. W XVI wieku wioska nazywała się Al-Sarafand i liczyła zaledwie jedenaście domów. Jej mieszkańcy zajmowali się rolnictwem. Podczas wojny o niepodległość w dniu 16 lipca 1948 roku oddziały żydowskiej Hagany stoczyły bitwę o wioskę Al-Sarafand. Wioski bronili ochotnicy z Arabskiej Armii Wyzwoleńczej, musieli jednak wycofać się. Wraz z nimi uciekli wszyscy mieszkańcy wioski. Ich domy zostały zniszczone. Ocalał jedynie budynek meczetu. Współczesny moszaw został założony w 1949 roku przez imigrantów z Algierii i Tunezji. W 1999 roku Stowarzyszenie na Rzecz Zachowania Świętych Miejsc Islamu rozpoczęło prace przy renowacji meczetu Al-Sarafand, jednak w maju 2000 roku nieznana osoba zniszczyła meczet buldożerem. Policji nie udało się ustalić osoby odpowiedzialnej za to przestępstwo. Sport W moszawie jest boisko i drużyna piłki nożnej Cerufa-Hanzirim. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie, uprawach w szklarniach i sadownictwie. W moszawie znajduje się studio filmowe Takenews Ltd.. Transport Wzdłuż zachodniej granicy moszawu przebiega autostrada nr 2, brak jednak możliwości wjazdu na nią. Przy wschodniej granicy moszawu przebiega droga ekspresowa nr 4. Lokalna droga prowadząca na zachód prowadzi do moszawu Ha-Bonim, a lokalna droga prowadząca na północ prowadzi do moszawu Gewa Karmel. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Cerufa Google Maps Mapa moszawu Cerufa Amudanan
Mej Ami

Mej Ami (hebrejsky מֵי עַמִּי, doslova „Voda mého národa“, v oficiálním přepisu do angličtiny Me Ammi, přepisováno též Mei Ami) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Haifském distriktu, v Oblastní radě Menaše. Geografie Leží v nadmořské výšce 381 metrů v horách při Vádí Ara, 23 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 59 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu, cca 37 kilometrů jihovýchodně od centra Haify a 20 kilometrů severovýchodně od města Chadera. Mej Ami obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně arabské. Mošav je stavebně téměř propojen se sousedním arabským městem Umm al-Fachm. Obec leží ovšem necelý 1 kilometr od hranice mezi vlastním Izraelem a okupovaným Západním břehem Jordánu a v jeho přilehlém úseku se nachází nedaleko od Mej Ami blok židovských vesnic zvaný Šaked. Mej Ami je na dopravní síť napojen pomocí místní silnice číslo 6535, jež ústí do dálnice číslo 65. Dějiny Mej Ami byl založen v roce 1963. Jeho jméno sice doslovně znamená „Voda mého národa“, ale zároveň odkazuje na americké město Miami, jehož židovská komunita přispěla na výkup pozemků pro zřízení mošavu. Osada byla zřízena 28. listopadu 1963 jako polovojenský opěrný bod typu Nachal na tehdy mezinárodní hranici mezi Izraelem a Jordánskem. Od roku 1969 jde o civilní sídlo. V prvním roce zdejší osadníci pobývali ve stanech, teprve pak začala výstavba provizorních obydlí používaných až do roku 1975. V roce 1973 mezitím začala firma Solel Bone s výstavbou další skupiny 16 domů z betonu. Roku 1974 k nim přibylo 10 podobně navržených domů a v téže době i objekt mateřské školy. V pozdějších letech kromě pokračující bytové výstavby došlo na zbudování obchodu, zdravotní ordinace a společenského střediska. Na vzniku osady se podíleli členové mládežnického hnutí ha-No'ar ha-cijoni. Od 80. let 20. století se tu rozvíjí zemědělství (živočišná výroba, skleníkové hospodářství). Během druhé intifády 1. března 2001 se na křižovatce, kde odbočuje z dálnice číslo 65 k Mej Ami silnice, odpálil ve vozu taxislužby sebevražedný atentátník. Zabil jednoho člověka a devět jich zranil. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Mej Ami Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 322 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 2,7 %. Obec plánuje výraznou stavební expanzi. V roce 2007 bylo vypsáno výběrové řízení na výstavbu 410 bytových jednotek. Výstavbu kritizovali někteří Arabové ze sousedního Umm al-Fachm, kteří vyzývali, aby jim právními prostředky bylo umožněno kupovat zde byty. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mej Ami na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky obce
Mei Ami

Mei Ami (Hebrew: מֵי עַמִּי) is a moshav in northern Israel. Located near Wadi Ara around two kilometres south of Umm al-Fahm with an area of 3,500 dunams, it falls under the jurisdiction of Menashe Regional Council. In 2024 it had a population of 430. History The village was established in 1963 as a Nahal settlement, and was civilianised in 1969, becoming a kibbutz. In 1971 it was converted to a moshav shitufi and in 2006 to a moshav ovdim. It is named after Miami, Florida, as the Jewish community in Miami, Florida helped with its establishment. References External links Village website (in Hebrew)
Me Ammi

Me Ammi (hebr. מי עמי; ang. Mei Ami) – moszaw położony w Samorządzie Regionu Menasze, w dystrykcie Hajfa, w Izraelu. Położenie Moszaw Me Ammi jest położony na południe od masywu Góry Karmel, w pobliżu miasta Hadera. Historia Moszaw został założony w 1963 roku. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Me Ammi Google Maps Mapa moszawu Me Ammi
Lamed (Tel Aviv)

Lamed (hebrejsky: למד, též Šikun Lamed, שיכון למד nebo Tochnit Lamed, תוכנית למד) je čtvrť v severozápadní části Tel Avivu v Izraeli. Je součástí správního obvodu Rova 1 a samosprávné jednotky Rova Cafon Ma'arav. Geografie Leží na severním okraji Tel Avivu, cca 1 kilometr od pobřeží Středozemního moře a cca 1 kilometr severně od řeky Jarkon, v nadmořské výšce okolo 20 metrů. Dopravní osou je dálnice číslo 2 (Derech Namir), která prochází po jejím východním okraji. Na východě sousedí s čtvrtí Ramat Aviv ha-Jaroka, na jihu s Kochav ha-Cafon, na západě s areálem letiště Sde Dov a na severu leží Ramat Aviv ha-Chadaša. Popis čtvrti Plocha čtvrti je vymezena na severu ulicí Einstein, na jihu třídou Sderot Šaj Agnon, na západě ulicí Sderot Levi Eškol a na východě třídou Sderot Namir. Zástavba má charakter vysokopodlažních obytných budov. V roce 2007 tu žilo 5 526 obyvatel. Odkazy Reference Související články Seznam čtvrtí v Tel Avivu Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Lamed na Wikimedia Commons
Tokhnit Lamed

Lamed (Hebrew: לָמֶד, lit. 30), also Tokhnit Lamed (Hebrew: תָּכְנִית לָמֶד, lit. Plan 30), is a residential neighborhood of Tel Aviv, Israel. It is located in the northwestern part of the city. In 2012, Lamed's population was 5,370, and its area was 873 dunams (0.873 km2), of which about 254 dunams (0.254 km2) were built up. Most of its structures were built in the 1970s. A 2016 poll by Walla! ranked Lamed as Israel's most beloved urban neighborhood. See also History of Tel Aviv References
Tochnit Lamed

Tochnit Lamed (hebr., תוכנית למד, שיכון למד; Shikun Lamed; Mieszkanie Uczniów) – osiedle mieszkaniowe w Tel Awiwie, znajdujące się na terenie Dzielnicy Pierwszej. Położenie Osiedle leży na nadmorskiej równinie Szaron, nad Morzem Śródziemnym. Jest położone w północnej części aglomeracji miejskiej Tel Awiwu, na północ od rzeki Jarkon. Po stronie zachodniej rozciągają się tereny krajowego portu lotniczego Sede Dow. Na północy ulica Einsteina oddziela od osiedla Ramat Awiw ha-Chadasza. Wschodnią granicę osiedla wyznacza droga ekspresowa nr 2, za którą znajduje się osiedle Ramat Awiw. Południową granicę osiedla stanowi ulica Shai Agnon, za którą znajduje się osiedle Kochaw ha-Cafon. Środowisko naturalne Osiedle powstało w latach 90. XX wieku na nadmorskich wydmach i nieużytkach rolniczych położonych na północ od zabudowy miejskiej Tel Awiwu. Architektura W osiedlu znajdują się wielorodzinne budynki wzniesione z „wielkiej płyty”. Są to w zdecydowanej większości nowoczesne wieżowce. W środkowej części osiedla jest Park Gilbar. Edukacja W osiedlu znajduje się szkoła podstawowa Aran. Religia Przy ulicy Yehuda Burla znajduje się synagoga. Gospodarka W południowej części osiedla znajduje się duże centrum handlowym, przy którym powstała przychodnia zdrowia i apteka, oraz urząd pocztowy. Transport Wzdłuż wschodniej granicy osiedla przechodzi droga ekspresowa nr 2 (Tel Awiw-Netanja-Hajfa). Na zachód od osiedla znajduje się krajowy port lotniczy Sede Dow. Przypisy Linki zewnętrzne Mapa osiedla (ABmaps)
Kfar Baruch

Kfar Baruch (hebrejsky כְּפַר בָּרוּךְ, doslova "Baruchova vesnice", anglicky Kfar Barukh, v oficiálním seznamu sídel Kefar Barukh) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Jizre'elské údolí. Geografie Leží v nadmořské výšce 58 metrů v centrální části západní poloviny Jizre'elského údolí, v oblasti s intenzivním zemědělstvím. Severozápadně od mošavu se rozkládá letecká základna Ramat David. Jihovýchodně od vesnice leží umělá vodní nádrž Ma'agar Kfar Baruch, která zadržuje vody řeky Kišon. Do ní ústí od severovýchodu vádí Nachal Mizra. Podél severního a západního okraje vesnice vede vádí Nachal Cvi, které pak u pahorku Tel Šor ústí do Kišonu. Vesnice se nachází cca 9 kilometrů severozápadně od města Afula, 5 kilometrů jihozápadně od města Migdal ha-Emek, cca 75 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 25 kilometrů jihovýchodně od centra Haify. Kfar Baruch obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je zcela židovské. Kfar Baruch je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice číslo 7255, jež na severu ústí do dálnice číslo 73. Podél severního okraje obce do roku 1948 vedla železniční trať v Jizre'elském údolí. Pak byla zrušena, ale provoz na ní byl po nákladné rekonstrukci obnoven roku 2016. Funguje zde i stanice Migdal ha-Emek – Kfar Baruch. Dějiny Kfar Baruch byl založen v roce 1926. Šlo o součást nové osidlovací vlny v Jizre'elském údolí, kde toho roku vznikly i židovské vesnice Gvat, Ramat David, Mišmar ha-Emek, Kfar Jehošua a Sarid. Zakladateli vesnice byli židovští přistěhovalci z východní Evropy, Kavkazu a Kurdistánu. Kvůli rozmanitému původu svých obyvatel si Kfar Baruch vysloužil v okolí přezdívku Kfar Salat (כפר סלט). Obec je pojmenována podle Barucha Kahaneho – sponzora Židovského národního fondu z Ruska (podle jiných zdrojů z Rumunska). Zpočátku osadníci přebývali ve stanech a pro pitnou vodu museli docházet několik kilometrů. Okolí vesnice tvořily močály. Roku 1949 měl Kfar Baruch 260 obyvatel a rozlohu katastrálního území 6655 dunamů (6,655 kilometrů čtverečních). Ekonomika obce je založena na zemědělství a turistickém ruchu. Část obyvatel za prací dojíždí mimo obec. V Kfar Baruch fungují zařízení předškolní péče o děti. Základní škola je v nedalekém mošavu Nahalal. Demografie Obyvatelstvo mošavu Kfar Baruch je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Kfar Baruch Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 517 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 4,2 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kfar Baruch na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Kfar Baruch

Kfar Barukh (Hebrew: כְּפַר בָּרוּךְ, lit. 'Baruch Village') is a moshav in northern Israel. Located near Afula, it falls under the jurisdiction of Jezreel Valley Regional Council. In 2024 it had a population of 820. History The moshav was founded in 1926 by immigrants from the Bulgaria, Caucasus, Kurdistan and Romania. It was named after Baruch Kahane, a Jewish philanthropist in Romania who bequeathed his assets to the village. Archaeology A loculi tomb with two chambers was discovered near Kfar Baruch. Inside, an ossuary was found, with the inscription "Iudas (son) of Thaddeus". It dates back to the 1st to 2nd centuries AD. References External links Official website
Kfar Baruch

Kfar Barukh (en hebreo: כְּפַר בָּרוּךְ) es un moshav ubicado en el norte de Israel. Ubicado cerca de Afula. Está bajo la jurisdicción del Concejo Regional del Valle de Jezreel. En 2018 tenía una población de 579 habitantes. El moshav fue fundado en 1926 por inmigrantes de: Bulgaria, el Cáucaso, Kurdistán y Rumania. Fue nombrado en memoria de Baruch Kahane, un filántropo judío de Rumania que fundó la aldea en los años veinte del siglo XX.​ Referencias
Kfar Baruch

Kfar Barukh (ebraico: כְּפַר בָּרוּךְ, lett. Villaggio Baruch) è un moshav nel nord di Israele. Situato vicino ad Afula, rientra nella giurisdizione del Consiglio regionale della Piana di Esdraelon. Nel 2021 aveva una popolazione di 667 abitanti. Storia Il moshav è stato fondato nel 1926 da immigrati ebrei provenienti da Bulgaria, Caucaso, Kurdistan e Romania. Prende il nome da Baruch Kahane, un filantropo ebreo in Romania che fondò il villaggio. Archeologia Una tomba a loculi con due camere è stata scoperta vicino a Kfar Baruch. All'interno è stato ritrovato un ossario con l'iscrizione "Iuda (figlio) di Taddeo". Risale al I-II secolo d.C.. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kfar Baruch Collegamenti esterni Sito ufficiale, su emekyizrael.org.il.
Revaya

Revaya (Hebrew: רְוָיָה) is a moshav in the Beit She'an Valley in northern Israel. Located about six kilometres south of Beit She'an, near Sde Trumot and west of Israel Highway 90, it falls under the jurisdiction of Valley of Springs Regional Council. In 2024 it had a population of 479. The moshav is one of four settlements established as a group: Revaya, Sde Trumot, Tel Teomim, and Rehov. History The moshav was founded in 1952 by the Hapoel Hamizrachi organization and was settled by Jewish immigrants to Israel from Iraq and Morocco. It was originally named "Farwana B", corresponding to the adjacent "Farwana" (Tel Rehov); the name was later changed to Revaya, corresponding to the nearby Revaya spring (the Hebrew word "revaya" means "overflowing" or "saturated"). The moshav accepted some Ethiopian Jews who immigrated to Israel in the 1990s. As of 2000, Revaya encompassed about 2,000 dunams. References
Rewaja

Rewaja (hebr. רוויה; ang. Revaya) – moszaw położony w Samorządzie Regionu Emek ha-Majanot, w Dystrykcie Północnym, w Izraelu. Położenie Moszaw Rewaja jest położony na wysokości 110 metrów p.p.m. w intensywnie użytkowanej rolniczo Dolinie Bet Sze’an, będącej częścią Rowu Jordanu w Dolnej Galilei. Okoliczny teren jest stosunkowo płaski, opada jednak w kierunku wschodnim w depresję rzeki Jordan. Jedynymi niewielkimi wzgórzami są wzgórza pochodzenia ludzkiego, takie jak Tel Te'omim i Tel Nufar. Wokół osady znajdują się liczne źródła, których wody są odprowadzane do sztucznych stawów hodowlanych. W odległości 1,5 km na zachód wznoszą się strome zbocza masywu górskiego Gilboa z górą Avinadav (440 metrów n.p.m.), z której spływa strumień Avinadav. W odległości 3 km na południe i 5 km na zachód przebiega mur bezpieczeństwa oddzielający terytorium Izraela od Autonomii Palestyńskiej. W jego otoczeniu znajdują się kibuce Meraw, Ma’ale Gilboa i Szeluchot, moszawy Rechow i Sede Terumot, oraz wioska terapeutyczna Malkiszua. Revaja wraz z sąsiednimi osadami Sede Terumot, Rechow i Tel Teomim tworzy wspólnie powiązaną wioskę rolniczą o nazwie Bikur Jiszuvej (hebr. ישובי ביכורה). Po stronie palestyńskiej jest wioska Bardala. Rewaja jest położony w Samorządzie Regionu Emek ha-Majanot, w Poddystrykcie Jezreel, w Dystrykcie Północnym Izraela. Demografia Stałymi mieszkańcami kibucu są wyłącznie Żydzi: Historia Pierwotnie w okolicy tej istniała arabska wioska as-Samirija. Została ona wysiedlona i zniszczona w dniu 27 maja 1948 roku podczas I wojny izraelsko-arabskiej. Dużo wcześniej tutejsze grunty wykupiły od arabskich mieszkańców żydowskie organizacje syjonistyczne. Moszaw został założony w 1952 roku przez żydowskich imigrantów z Iraku i Maroka. Początkowo nazywał się Farwana (hebr. פ "רונה) lub Farwana Alef, dopiero później po odłączeniu się moszawu Rechow, jego nazwę zmieniono na obecną. Przez długi czas osada miała poważne trudności gospodarcze, ponieważ osadnicy nie mieli żadnego doświadczenia z rolnictwem i hodowlą zwierząt. Trudności pogłębiał fakt, że osada znajduje się na samym skraju doliny i jest izolowana od pozostałych osiedli. W latach 90. XX wieku osiedlili się tutaj imigranci z Etiopii. Wybudowano wówczas nowe osiedle z 52 domami jednorodzinnymi. Kultura i sport W moszawie znajduje się ośrodek kultury z biblioteką, sala sportowa z siłownią, oraz boisko. Edukacja i religia Moszaw utrzymuje przedszkole. Starsze dzieci są dowożone do szkoły podstawowej Bikura w moszawie Rechow i szkoły średniej w kibucu Newe Etan. Moszaw posiada własną synagogę. Gospodarka i infrastruktura Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie i sadownictwie. W szklarniach uprawiane są przyprawy i warzywa. W moszawie jest sklep wielobranżowy i warsztat mechaniczny. Transport Z moszawu wyjeżdża się dwoma lokalnymi drogami na wschód, którymi można dojechać do moszawów Rechow i Sede Terumot, wjeżdżając na drogę nr 90. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Rewaja. [w:] Google Maps [on-line]. [dostęp 2012-12-11]. (ang.). Mapa Rewaja. [w:] Amudanan [on-line]. [dostęp 2012-12-11]. (hebr.).
Ec Efrajim

Ec Efrajim (hebrejsky עֵץ אֶפְרַיִם, doslova „Efrajimovo dřevo“, podle biblického citátu z knihy Ezechiel 37,16 „...to je dřevo Efrajimovo a celého domu izraelského, jeho spojenců.“, v oficiálním přepisu do angličtiny Ez Efrayim, přepisováno též Etz Efraim) je izraelská osada vesnického typu na Západním břehu Jordánu v distriktu Judea a Samaří a v Oblastní radě Šomron (Samařsko). Geografie Nachází se na v nadmořské výšce 200 metrů na západním okraji hornatiny Samařska, v místech kde tato hornatina přechází v pahorky na pomezí Šaronské planiny. Ec Efrajim leží cca 10 kilometrů jihovýchodně od města Kalkílija, cca 13 kilometrů západně od města Ariel, cca 42 kilometrů severozápadně od historického jádra Jeruzalému a cca 27 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu. Osada je na dopravní síť Západního břehu Jordánu napojena přes lokální silnici vedoucí k sousední osadě Elkana a dál pomocí takzvané Transsamařské dálnice, která probíhá cca 2 kilometry jižně od Ec Efrajim a která zajišťuje spojení jak s vnitrozemím Západního břehu Jordánu a s městem Ariel, tak s aglomerací Tel Avivu. Ec Efrajim leží v kompaktním bloku izraelských vesnic na západním okraji okupovaného Západního břehu Jordánu, jen cca 5 kilometrů od Zelené linie, která odděluje území Izraele v mezinárodně uznávaných hranicích. Součástí tohoto bloku jsou ještě obce Elkana a Ša'arej Tikva. Západně leží ještě izraelská osada Oranit, která je ale od ostatních oddělena palestinskou vesnicí Azzun Atma. Dějiny Obec Ec Efrajim vznikla v roce 1985. Podle jiného zdroje už v roce 1984, kdy se tu usadily první rodiny. Oficiálně uznána byla v roce 1985. Počátkem 21. století byla obec společně se sousedními izraelskými osadami zahrnuta do Izraelské bezpečnostní bariéry. Tento blok osad si Izrael hodlá ponechat i po případné mírové dohodě s Palestinci. V říjnu 2009 probíhaly na pomezí osad Ec Efrajim a Elkana přípravné pozemní práce na výstavbě nového obytného okrsku s 30 bytovými jednotkami. Celkový plán nové výstavby zde počítá se 184 byty. V roce 2008 izraelské ministerstvo vnitra navrhlo sloučit osady Ec Efrajim, Elkana, Ša'arej Tikva a Oranit do jednoho města, které by se administrativně vydělilo z Oblastní rady Šomron a mělo by téměř 15 000 obyvatel. Demografie Obyvatelstvo Ec Efrajim je v databázi rady Ješa popisováno jako smíšené, tedy sestávající ze sekulárních i nábožensky založených Izraelců. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel Židé – cca 1500 osob (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství, cca 1600 osob). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 1550 lidí. Během roku 2014 registrovaná populace stoupla o 26,5 %. Odkazy Reference Související články Samařsko Izraelská bezpečnostní bariéra Oblastní rada Šomron Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ec Efrajim na Wikimedia Commons Oficiální profil obce na portálu Oblastní rady Šomron
Etz Efraim

Etz Efraim (Hebrew: עֵץ אֶפְרַיִם, lit. 'Tree of Ephraim') is a mixed (religious and nonreligious) Israeli settlement in the West Bank. Located between Ariel and Rosh HaAyin, it falls under the jurisdiction of Shomron Regional Council. In 2021 it had a population of 2,519. The international community considers Israeli settlements in the West Bank illegal under international law, but the Israeli government disputes this. Etymology The settlement was named for the Tribe of Ephraim, whose territory was in the area. See also Mas-ha References
Etz Efraim

Etz Efraim (héberül: עֵץ אֶפְרַיִם, magyar jelentése: Efraim fája) egy vegyes (vallásos és nem vallásos) összetételű izraeli település Ciszjordániában. Ariel és Rosh HaAyin települések között található és a Somron Regionális Tanács joghatósága alá tartozik. 2021 ben 2519 lakosa volt. A települést Efraim törzséről nevezték el, amelynek területe a környéken volt. Történelem A települést üzleti magánkezdeményezésre alapították, Yeari Rosen és Rachel Rahat által, egy tulajdonukban lévő "Y.O.S. Ingatlan és Fejlesztési Befektetések Ltd." nevű cég révén. A 20. század 70-es éveinek végén Rosen a megszállt Júdeai és Szamáriai területeken járva kereste a megvásárolható földterületeket, és titokban találkozott arab földkereskedőkkel. 1980-ban társával, Rachel Rahattal megvásárolták az Azun Atma falu területén lévő földeket, amelyeken később a Shaarei Tikva, majd az Etz Efraim településeket alapították. A földvásárlást követően elkezdték egy város tervezését, valamint a terület építési telkekre osztását magánépítkezésekhez. Emellett országszerte gyűléseket és találkozókat szerveztek a telkek értékesítésére, hogy meggyőzzék az embereket személyes házak építésének céljából 2000 dolláros áron telkeket vásároljanak. A telkek vásárlóinak maguknak kellett felépíteniük a házakat, valamint 5000-6000 dollárt fizettek az infrastruktúra (utak, csatornázás, víz- és áramellátás) kiépítéséért egy másik, "Lakónegyedek Fejlesztése Ciszjordániában Ltd." nevű cégnek. Továbbá 1000 dollárt "kölcsönöztek" az Oktatási és Kulturális Minisztériumnak óvodák és iskolák alapítására, amelyet a helyi tanácsnak kellett volna visszafizetnie, miután kormányzati finanszírozást kap. Az izraeli kormány 1982. május 3-án hagyta jóvá a település alapítását. Utcák a településen Az utcák nevei fafajtákról kapták nevüket, például: Szederfautca, Datolyapálmautca, Akáciautca, Tölgyutca, Gránátalmautca, Fenyőutca stb. Továbbá a település címerében egy fa is szerepel, valamint egy izraeli földi szöcske, amely az állat az izraeli tájat szimbolizálja. Hivatkozások Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben az Etz Efraim című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Ec Efrajim

Ec Efrajim (hebr. עץ אפרים) – wieś położona w samorządzie regionu Szomeron, w Dystrykcie Judei i Samarii, w Izraelu. Leży w zachodniej części Samarii. Historia Osada została założona w 1985 przez żydowskich osadników. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Ec Efrajim Google Maps Mapa Ec Efrajim