NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sdej Avraham

Sdej Avraham (hebrejsky שְׂדֵי אַבְרָהָם, doslova „Avrahamova pole“, v oficiálním přepisu do angličtiny Sede Avraham, přepisováno též Sdei Avraham) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Eškol. Geografie Leží v nadmořské výšce 85 metrů na severozápadním okraji pouště Negev; v oblasti která byla od 2. poloviny 20. století intenzivně zúrodňována a zavlažována a ztratila charakter pouštní krajiny. Jde o zemědělsky obdělávaný pás přiléhající k pásmu Gazy a navazující na pobřežní nížinu. Jižně od tohoto sídelního pásu ovšem ostře začíná zcela aridní oblast pouštního typu zvaná Cholot Chaluca. Obec se nachází 16 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 104 kilometrů jihojihozápadně od centra Tel Avivu, cca 106 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 43 kilometrů západně od města Beerševa. Sdej Avraham obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. 5 kilometrů severozápadním směrem ale začíná pásmo Gazy s početnou arabskou (palestinskou) populací. 6 kilometrů na západ leží izraelsko-egyptská hranice. Sdej Avraham je na dopravní síť napojen pomocí místních komunikací, které ústí do lokální silnice 232. Dějiny Sdej Avraham byl založen v roce 1981. Leží v kompaktním bloku zemědělských vesnic Chevel Šalom, do kterého spadají obce Avšalom, Dekel, Cholit, Jated, Jevul, Kerem Šalom, Pri Gan, Sdej Avraham, Sufa a Talmej Josef. Zakladateli mošavu byla skupina Židů z Latinské Ameriky, která se zformovala koncem 70. let 20. století. Po několik let procházeli zemědělským výcvikem v nedaleké vesnici Cochar. V roce 1981 zde pak založili samostatnou osadu, původně nazývanou Jesodot ha-Darom (יסודות הדרום). Název ovšem nebyl oficiálně uznán a byl nahrazen nynějším pojmenováním. To odkazuje na Avrahama Herzfelda (1891–1973), jednoho ze zakladatelů odborové centrály Histadrut a významného člena středolevé strany Mapaj. Místní ekonomika je založena na zemědělství (pěstování květin, zeleniny, manga). Demografie Obyvatelstvo mošavu je smíšené, tedy sestávající ze sekulárních i nábožensky orientovaných lidí. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Sdej Avraham Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě výrazně rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 328 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 0,3 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sdej Avraham na Wikimedia Commons (hebrejsky) (anglicky) Oficiální stránky Oblastní rady Eškol Archivováno 11. 5. 2008 na Wayback Machine.
Sdei Avraham

Sdei Avraham (Hebrew: שְׂדֵי אַבְרָהָם, lit. 'Avraham Fields') is a moshav in southern Israel. Located in the Hevel Shalom area of the north-western Negev desert near the Gaza Strip border, it falls under the jurisdiction of Eshkol Regional Council. In 2024 it had a population of 447. History The moshav was founded in 1981 and was initially named Yesodot HaDarom (Hebrew: יְסוֹדוֹת הַדָּרוֹם, lit. Foundations of the South), but was later renamed after Avraham Herzfeld, a leader of Mapai. References
Sede Awraham

Sede Awraham (hebr. שדי אברהם) – moszaw położony w samorządzie regionu Eszkol, w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Leży w zachodniej części pustyni Negew, w pobliżu Strefy Gazy. Historia Moszaw został założony w 1981. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie oraz uprawach warzyw, przypraw i kwiatów w szklarniach. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Sede Awraham Google Maps Mapa moszawu Sede Awraham
Jacic

Jacic (hebrejsky יָצִיץ, v oficiálním přepisu do angličtiny Yaziz, přepisováno též Yatzitz) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Centrálním distriktu, v Oblastní radě Gezer. Geografie Leží v nadmořské výšce 69 metrů na pomezí hustě osídlené a zemědělsky intenzivně využívané pobřežní nížiny a regionu Šefela, na jihovýchodním okraji aglomerace Tel Avivu. Obec se nachází 17 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 24 kilometrů jihovýchodně od centra Tel Avivu, cca 36 kilometrů severozápadně od historického jádra Jeruzalému a 3 kilometry od východního okraje města Kirjat Ekron. Jacic obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Jacic je na dopravní síť napojena pomocí místní silnice číslo 4233. Východně od vesnice probíhá dálnice číslo 6. Paralelně s ní také mošav na východě míjí železniční trať z Lodu na jih, do Beerševy. Dějiny Jacic byl založen v roce 1950. Zakladateli byla skupina Židů z Libye. Jméno obce je odvozeno od biblického citátu z knihy Izajáš 27,6: „Přijdou dny, kdy Jákob zapustí kořeny, kdy bude pučet a rozkvete Izrael a naplní tvář světa svými plody“ Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Jacic Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě stagnující populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 770 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 3,4 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jacic na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Gezer Archivováno 11. 6. 2008 na Wayback Machine.
Yatzitz

Yatzitz (Hebrew: יָצִיץ, lit. [He] shall blossom) is a moshav in central Israel. Located in the Shephelah around seven kilometres south of Ramle and covering roughly 2,000 dunams, it falls under the jurisdiction of Gezer Regional Council. In 2024 it had a population of 1,086. History The moshav was founded in 1950 by immigrants from Tripoli in Libya. Like neighbouring Yashresh, its name is taken from Isaiah 27:6; In days to come shall Jacob take root, Israel shall blossom and bud; and the face of the world shall be filled with fruitage. References
Jacic

Jacic (hebr. יציץ) – moszaw położony w Samorządzie Regionu Gezer, w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Leży w zachodniej części Szefeli, w otoczeniu miasteczka Mazkeret Batja, moszawów Ganne Jochanan, Kefar Bin Nun, Ramot Me’ir, Petachja i Pedaja, oraz kibucu Chulda. Historia Moszaw został założony w 1950 roku przez żydowskich imigrantów z Libii. Nazwa została zaczerpnięta z Księgi Izajasza 27:6 Kultura i sport W moszawie jest ośrodek kultury oraz boisko do piłki nożnej. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie, uprawach w szklarniach i winnicach. Komunikacja Na wschód od moszawu przebiega autostrada nr 6, brak jednak możliwości bezpośredniego wjazdu na nią. Przez moszaw przechodzi droga nr 4233, którą jadąc na północ dojeżdża się do moszawu Ramot Me’ir, lub jadąc na południowy zachód dojeżdża się do moszawu Ganne Jochanan i miasteczka Mazkeret Batja. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Jacic Google Maps Mapa moszawu Jacic Amudanan
Яциц

Яциц (ивр. יציץ) — мошав в Шефеле, примерно в 5 км к юго-востоку от Реховота, в пределах регионального совета Гезер. К востоку от Яцица проходит шоссе № 6, к северу — мошав Рамот-Меир, к югу — Мазкерет-Батья, а к западу — Ганей-Йоханан. Мошав принадлежит движению «Мошавим». Его площадь составляет около 2000 дунамов. Название Название происходит от стиха «В грядущие дни укоренится Иаков, даст отпрыск и расцветет Израиль; и наполнится плодами вселенная.» (Ис. 27:6), от которого также происходит название близлежащего поселения, Яшреш. История Мошав основан в 1950 году иммигрантами из Триполи они и их потомки до сих пор составляют большинство жителей мошава. Достопримечательности Тель-Мелот Неподалеку от Ицица находится Тель-Мелот, который некоторые отождествляют с библейским городом Гибетоном. Гибетон упоминается в записях различных египетских царей. Он упоминается в Библии трижды. На самом кургане сегодня не сохранилось никаких реальных остатков. Раскопки возле кургана в 1990-х годах обнаружили самый большой клад монет, когда-либо найденный в Израиле, содержащий 26 000 византийских бронзовых монет. В 2010 году на холме была построена смотровая башня в память о Рафанеле Мускале, бойце из подразделения «Эгоз», погибшем во Второй ливанской войне. Источники Гиватон У подножия Тель-Мелота находится небольшой природный заповедник: Эйнот-Гиватон. Заповедник, занимающий площадь 80 дунамов. Рядом с тропой находится древний акведук, который некогда помогал осушать территорию. Ссылки moshav-yatzitz.co.il/204898/about — официальный сайт Яциц (ивр.) Авшалом Кор, באופן מילולי: קיבוץ סאסא והשיבולת, Галей Цахаль, 8 במרץ 2026 (ивр.) יציץ (ישראל) Национальная библиотека Израиля (ивр.) Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 822 человека. Примечания
Ezuz

Ezuz nebo Micpe Ezuz (hebrejsky עֱזוּז, v oficiálním přepisu do angličtiny Ezuz) je vesnice typu společná osada (jišuv kehilati) v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Ramat ha-Negev. Geografie Leží v nadmořské výšce 337 metrů v centrální části pouště Negev. Jde o aridní oblast, ve které jsou jen drobné enklávy zemědělsky využívané půdy v bezprostředním okolí vesnice. Severně od vesnice leží zcela suchá oblast písečných dun Cholot Chaluca. Zdejší krajina má mírně zvlněný terén, který člení četná vádí. Východně od obce je to vádí Nachal Ezuz a Nachal Nicana. Obec se nachází 61 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 145 kilometrů jihojihozápadně od centra Tel Avivu, cca 130 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 60 kilometrů jihozápadně od města Beerševa. Ezuz obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Ezuz je na dopravní síť napojen pomocí místní komunikace, která severně od osady v prostoru poblíž hraničního přechodu Nicana ústí do lokální silnice 211. Dějiny Ezuz byl založen v roce 1984. V 50. a 60. letech 20. století se tu nacházel polovojenský opěrný bod jednotek Nachal střežící izraelsko-egyptskou hranici. Po šestidenní válce v roce 1967 byl tento opěrný bod zrušen. Po evakuaci židovských osad na Sinajském poloostrově v důsledku podpisu egyptsko-izraelské mírové smlouvy, kdy Izrael území Sinaje vrátil Egyptu, se tu usadili někteří z vysídlených židovských osadníků a po delších úředních průtazích získali povolení k založení oficiálně uznaného sídla. I pak ale život v osadě měl provizorní charakter, bez většiny inženýrských sítí a infrastruktury. Lokalita je rovněž známa jako Be'erotajim podle dvou starověkých studní (hebrejsky Be'er), ale toto jméno už má jiná vesnice v centrálním Izraeli. Místní ekonomika je založena na službách a turistickém ruchu. Část obyvatel za prací dojíždí. Vesnice je navržena citlivě k okolní krajině a jsou zde zakázány asfaltové cesty, vícepodlažní domy a výrazné barvy fasád a střešních krytin. Demografie Ještě v roce 2008 evidovaly vládní statistické výkazy Ezuz jako pouhé „místo“ (makom) nikoliv obec. Uvádělo se tu tehdy neoficiálně 35 žijících rodin. Oficiálně jako lokalita s trvalou stálou populací je evidována od roku 2009. K 31. prosinci 2014 zde žilo 74 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 1,3 %. Obyvatelstvo v Ezuzu je židovské. Populace je dlouhodobě stagnující. Odkazy Reference Související články společná osada Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ezuz na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Ramat ha-Negev
Ezuz

Ezuz (Hebrew: עזוז) is a small community settlement in the Negev desert of southern Israel. Named for Nahal Ezuz, a dry riverbed, it is located to the south of Nitzana and falls under the jurisdiction of the Ramat HaNegev Regional Council. In 2024 it had a population of 94. History The village was established on 19 March 1956 as a Nahal settlement, and was initially named Be'erotayim (בארותיים, lit. "Two Wells"), a translation of the Arabic name "Birin", that refers to Moshe's Well and Aharon's well; it was also referred to as Be'erotayim (BaNegev) to differentiate it from Be'erotayim in the centre of Israel. It was founded after the Egyptian army was removed from the demilitarized zone near Nitzana by Israeli forces in an attempt to strengthen defences next to the Egypt–Israel Border. While soldiers lived in Be'erotayim, they began growing foods including almonds, grain, sheep and cattle. At the end of the Six-Day War the village was abandoned as there was no need for a military presence in Nitzana after Israel had conquered the Sinai Peninsula. The village was re-established as Ezuz in 1985, based on the agriculture created by the soldiers at the post. It is now the site of a traditionally-inspired farm project that uses ancient Nabataean floodwater capture techniques to raise a variety of fruits and vegetables with minimal external irrigation and no artificial fertilisation or pesticide. Residents of the village also raise livestock for local use, and produce goat cheese and organic olive oil. Tourism is an upcoming source of income. Most families provide bed and breakfast, there is a cafe, possibilities of (guided) camel or jeep tours and a hiking and biking route. Some residents are full or part-time artists. Geography Ezuz is located in the middle of the Negev desert, near the border between Egypt and Israel above an oasis. The closest city is Beersheba, while the second closest city is Arish in Egypt. Archaeology Two ancient wells, the Moshe Well and Aharon Well, were discovered under the settlement. Therefore the name of the place is also "Two Wells": in Hebrew: "Be'erotayim" and in Arabic: "Biriin". Today there is a small biblical park "Be'erotayim" around the 2 wells. Some connect it to the wells "be'erot" of Deuteronomy 10:6. Ezuz is not far from the historical, biblical Kadesh-Barnea (Deuteronomy 9:23) on the Egyptian side of the border. The Beerotayim area was partially surveyed by R.Cohen of the Israel Antiquities Authority in 1985. The Iron Age and Persian fortresses were excavated by Cohen in 1986. References
Ezuz

Ezuz (hebr. עזוז) – niewielka wieś położona w samorządzie regionu Ramat ha-Negew, w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Leży w środkowej części pustyni Negew. Na zachód od wioski przebiega granica z Egiptem. Na północ znajduje się tajna baza wojskowa Sił Obronnych Izraela oraz niewielkie lotnisko służące jako awaryjne lądowisko dla samolotów wojskowych. Historia Osadę założono w 1985. Odkryto tutaj dwie starożytne studnie: Mosze i Aron. Osiedlili się tutaj artyści z całego świata, nadając temu miejscu niepowtarzalny charakter pośrodku pustyni. Gospodarka Mieszkańcy wioski utrzymują się głównie ze sztuki (rzeźbiarstwa, malarstwa, kutych metali, garncarstwa itp.). Dodatkowo w niewielkim stopniu rozwija się rolnictwo i hodowla kóz. Produkuje się ser kozi, wina i miód. Komunikacja Przez wioskę przebiega lokalna droga, którą jadąc na północ dojeżdża się do bazy wojskowej, lotniska oraz wioski Niccana, lub jadąc na południowy zachód dojeżdża się do drogi ekspresowej nr 10 (Kerem Szalom–Owda). Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Ezuz Google Maps Mapa Ezuz Amudanan
Эзуз

Эзуз (ивр. עֱזוּז‎)— израильский посёлок. Расположен на юге страны, в пустыне Негев, у границы с Египтом. Население составляет 16 семей. Населённый пункт относится к региональному совету Рамат ха-Негев. История Основан в 1985 году на месте киббуца, покинутого во время Шестидневной войны. В 1985—1986 археологи проводили в окрестностях Эзуза активные раскопки. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 75 человек. Экономика Посёлок живёт за счёт туризма, фермерского проекта и искусств. Местные жители предоставляют гостям услуги по проживанию и проводят экскурсии, продают сувениры. Реализуют также козий сыр и оливковое масло. Археология Два библейских колодца, колодец Моше и колодец Аарона. Также в окрестностях города, но по египетскую сторону границы находятся развалины библейского города. По израильскую — заброшенный турецкий город и памятники железного века, а также персидские. Примечания
Moreshet

Moreshet (Hebrew: מוֹרֶשֶׁת, lit. 'Heritage') is a community settlement in northern Israel whose members adhere to a religious Jewish identity. Located in the Lower Galilee between Karmiel and Shefa-'Amr, it falls under the jurisdiction of Misgav Regional Council. In 2024 it had a population of 1,610. History The village was established in 1996 with support from the Amana movement. References External links Official website Moreshet Misgav Regional Council
Moreszet

Moreszet (hebr. מורשת; ang. Moreshet; pol. Dziedzictwo) – wieś komunalna położona w Samorządzie Regionu Misgaw, w Dystrykcie Północnym, w Izraelu. Położenie Moreszet jest położona na wysokości 309 metrów n.p.m. w zachodniej części Dolnej Galilei na północy Izraela. Leży na zachodnim skraju grzbietu górskiego Gór Jatwat (ok. 500 m n.p.m.), który położoną na północy Dolinę Sachnin od położonej na południu Doliny Bejt Netofa. Na południowy wschód od wsi jest wadi strumienia Evlajim, za którym wznosi się góra Har Acmon (547 m n.p.m.). Na północnym wschodzie wznosi się góra Har Szechanija (456 m n.p.m.), z której spływa przepływający na północ od wsi strumień Szechanija. Okoliczne wzgórza są zalesione. Teren opada w kierunku zachodnim do wzgórz Zachodniej Galilei i dalej na równinę przybrzeżną Izraela. W otoczeniu wsi Moreszet znajdują się miasta Tamra i Szefaram, miejscowości Kabul, Kaukab Abu al-Hidża, Kefar Maneda, Bir al-Maksur i I’billin, wsie komunalne Manof, Szechanija, Koranit i Micpe Awiw, oraz arabska wieś Dumajda. Moreszet jest położona w Samorządzie Regionu Misgaw, w Poddystrykcie Akka, w Dystrykcie Północnym Izraela. Demografia Stałymi mieszkańcami wsi są wyłącznie Żydzi. Tutejsza populacja jest w większości religijna (judaizm): Źródło danych: Central Bureau of Statistics. Historia Osada została założona w 1981 roku w ramach rządowego projektu Perspektywy Galilei, którego celem było wzmocnienie pozycji demograficznej społeczności żydowskiej na północy kraju. Początkowo zamieszkała tutaj tymczasowa grupa osadnicza Tikva, w skład której weszli ultraortodoksyjni Żydzi. Dopiero gdy w 1996 roku rozpoczęto budowę normalnych domów, we wsi zaczęli osiedlać się kolejni osadnicy. Wówczas nastąpiło oficjalne założenie wioski. Większość osadników należała do żydowskiej organizacji religijnej Amana, która rozwijała osadnictwo żydowskie w Palestynie. Jest to jedyna religijna wieś w tym regionie. Istnieją plany rozbudowy wsi. Edukacja Wieś utrzymuje przedszkole oraz religijną szkołę podstawową. Kultura i sport We wsi jest ośrodek kultury z biblioteką, oraz centrum młodzieżowego ruchu syjonistycznego Bene Akiwa. Z obiektów sportowych jest basen pływacki, sala sportowa z kompleksem boisk oraz siłownia. Infrastruktura We wsi jest przychodnia zdrowia, synagoga, mykwa, sklep wielobranżowy oraz warsztat mechaniczny. Gospodarka Lokalna gospodarka opiera się na działalności usługowej. Część mieszkańców dojeżdża do pracy w pobliskich strefach przemysłowych. Transport Z wsi wyjeżdża się na północ na drogę nr 784 przy skrzyżowaniu z drogą nr 781. Jadąc drogą nr 784 na północny wschód dojeżdża się do miejscowości Kaukab Abu al-Hidża i wioski Koranit, lub jadąc na południe dojeżdża się do wsi Dumajda i dalej na wschód do miejscowości Kefar Maneda. Natomiast droga nr 781 prowadzi na zachód do wsi Micpe Awiw, miejscowości I’billin oraz skrzyżowania z drogą nr 70. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne wsi Moreszet. [w:] Google Maps [on-line]. [dostęp 2013-06-18]. (ang.). mapa wsi Moreszet. [w:] Amudanan [on-line]. [dostęp 2013-06-18]. (hebr.).
Kfar Pines

Kfar Pines (hebrejsky כְּפַר פִּינֶס, doslova „Pinesova vesnice“, v oficiálním přepisu do angličtiny Kefar Pines) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Haifském distriktu, v Oblastní radě Menaše. Geografie Leží v nadmořské výšce 61 metrů, na pomezí hustě osídlené a zemědělsky intenzivně využívané pobřežní nížiny, respektive jejího výběžku – údolí Bik'at ha-Nadiv, a regionu Vádí Ara, jehož hlavní vodní osa – vádí Nachal Iron (známé též jako vádí Ara), vstupuje jihovýchodně od vesnice do pobřežní nížiny. Západně od obce začíná vádí Nachal Mišmarot. Obec se nachází 10 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 50 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu, cca 35 kilometrů jižně od centra Haify a 9 kilometrů severovýchodně od města Chadera. Kfar Pines obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je převážně židovské. Ovšem 5 kilometrů severovýchodně od mošavu začíná pás měst ve Vádí Ara obydlených izraelskými Araby. Další arabská sídla leží jihovýchodním směrem odtud, v pohraničním pásu mezi vlastním Izraelem a Západním břehem Jordánu – takzvaný Trojúhelník. Kfar Pines leží na severovýchodním okraji aglomerace města Pardes Chana-Karkur. Spolu se sousedním mošavem Ejn Iron vytváří jeden urbanistický celek. Kfar Pines je na dopravní síť napojen pomocí místních komunikací v rámci aglomerace Pardes Chana-Karkur (silnice číslo 6503), kterou prochází dálnice číslo 65 z Chadery do údolí Vádí Ara. Dějiny Kfar Pines byl založen v roce 1933. Zakladateli mošavu byla skupina židovských, nábožensky orientovaných přistěhovalců z Evropy. Osada je pojmenována podle židovského učence Jechiela Michaela Pinese (1824–1912). Koncem 40. let měl Kfar Pines rozlohu katastrálního území 1300 dunamů (1,3 kilometru čtverečního). Původní zemědělská zástavba mošavu se postupně zahustila i o nové ryze obytné domy. Ve vesnici vznikla roku 1960 první dívčí náboženská škola v Izraeli – Ulpanat Ramat Kraniel (neoficiálně Ulpanat Kfar Pines). Studuje tu téměř 650 dívek. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Kfar Pines Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě mírně rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 995 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 4,2 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kfar Pines na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Menaše Archivováno 2. 2. 2008 na Wayback Machine.
Kfar Pines

Kfar Pines (Hebrew: כְּפַר פִּינֶס, lit. 'Pines Village') is a religious moshav in northern Israel. Located to the north-east of Hadera, adjacent to Pardes Hanna-Karkur and Ein Iron, it falls under the jurisdiction of Menashe Regional Council. In 2024 it had a population of 691. History The village, named after the author Rabbi Yehiel Michel Pines, was established in 1933 by Kvutzas Avraham (Hebrew: he:קבוצת אברהם, lit. 'The Avraham Group'), a group of Jewish immigrants from eastern Europe, that was affiliated with the Hapoel HaMizrachi political party. Education The first ulpana in Israel, a religious girls high school, was opened in Kfar Pines in 1960. It was opened under the encouragement & support of Rabbi Moshe-Zvi Neria and was affiliated with the Bnei Akiva youth movement. Named "Ulpana Ramat Karniel" (Karniel's height) or "Ulpana Kfar Pines", it is also called "Em HaUlpenot" (mother of all ulpenas אם האולפנות) due to it being the first Ulpana in Israel. In a typical school year, the Ulpana has nearly 650 girls from 100 different locations throughout Israel. There are also tailor made programs for immigrant students form Russia, South Africa, and Ethiopia. Ulpana Kfar Pines is one of two Israeli high schools to lead the list for high school diploma eligibility, with 100% of students being eligible. Kfar Pines's Educational Institutions include Ulpana Kfar Pines; the High School in Hadera; the Ulpanit in Or Akiva; Dror Boys School, the Kfar HaRoeh Yeshiva; and the YBA Ulpanit in Or Akiva. Economy Rikmat Elimelech (founded in 1949) is a designer and producer of hand-woven and embroidered Judaica. Notable people Hanan Porat (born 1943), Rabbi, educator, and politician who served in the Knesset References
Kefar Pines

Kefar Pines (hebr. כפר פינס) – moszaw położony w Samorządzie Regionu Menasze, w dystrykcie Hajfa, w Izraelu. Położenie Moszaw Kefar Pines jest położony na południe od masywu Góry Karmel, w pobliżu miasta Hadera. Historia Moszaw został założony w 1933 roku przez imigrantów z Europy Wschodniej. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Kefar Pines Google Maps Mapa moszawu Kefar Pines