Elbit Systems

Elbit Systems Ltd. (NASDAQ: ESLT) je mezinárodní společnost se sídlem v Izraeli zaměřená na elektronických obranných systémů a pokročilých zbraní. Byla založena v roce 1966 společností Elron. Elbit Systems je hlavním dodavatelem pozemní techniky a bezpilotních letounů pro izraelskou armádu. Je jednou z největších společností v izraelském vojenském průmyslu. Vyrábí bezpilotní letouny, optoelektroniku, věžové komplety, helmy pro noční vidění, aj. Elbit Systems má také dceřiné továrny po celém světě – ve Spojených státech jsou to IEI (Talladega, Alabama), Kollsman (Merrimack, New Hampshire), VSI (San José, Kalifornie) a EFW (Fort Worth, Texas) – a prodává své produkty armádám mnoha zemí. Dceřiná společnost Kollsman se stala součástí konsorcia, které uzavřelo kontrakt s americkým ministerstvem vnitřní bezpečnosti, na vytvoření systému SBInet, který by měl monitorovat americko-mexickou hranici. Ve svých dceřiných závodech ve Spojeném království a ve Spojených státech čelila společnost protestům kvůli své podpoře izraelské armády v probíhajícím izraelsko-palestinském konfliktu. Kvůli svému zapojení do tohoto konfliktu se z ní také stáhly některé mezinárodní investiční společnosti. V prezentaci pro investory z roku 2025 společnost uvedla, že má 20 000 zaměstnanců, z toho 3 200 ve Spojených státech. Akcie společnosti Elbit Systems jsou obchodovány na burzách v Tel Avivu a na Nasdaq. Historie Společnost Elbit Systems byla založena v roce 1966 společností Elron Electronic Industries a izraelským Ministerstvem obrany pod názvem „Elbit Computers Ltd.“, s cílem vyvíjet počítače a elektroniku pro izraelskou armádu. Jejím prvním produktem byl minipočítač nazvaný „Elbit 100“. Tento minipočítač byl úspěšně prodáván i pro civilní využití a v červenci 1970 uzavřela americká společnost Control Data Corporation dohodu o odkoupení podílu izraelské vlády ve společnosti „Elbit Computers“ za 1 milion USD. Control Data Corporation poté počítače Elbit uváděla na trh a distribuovala po celém světě. V roce 1978 vstoupil Elbit na burzu v Tel Avivu (IPO) a pokračoval ve vývoji minipočítačů, včetně modelu ANAT, který byl vyvíjen a prodáván ve spolupráci s německou společností Nixdorf Computer. Na počátku 80. let se společnost zaměřila na obrannou elektroniku a vyvíjela systémy a komponenty pro stíhací letoun Lavi a tank Merkava. Společnost také změnila název z „Elbit Computers Ltd.“ na „Elbit Ltd.“ a Control Data Corporation svůj podíl ve firmě prodala. V roce 1996 byl Elbit rozdělen na tři nezávislé společnosti: Elbit Medical Imaging, Elbit Systems a Elbit. V letech 1999 až 2000 společnosti Elscint (další přidružená firma Elronu) a Elbit Medical Imaging prodaly své zobrazovací aktivity společnostem General Electric Medical Systems a Picker. Elbit Systems byla vytvořena jako divize obranné elektroniky. Společnost Elbit, která se zaměřovala na komunikační aktivity, vedla konsorcium, jež v roce 1999 založilo společnost Partner Communications Company. V roce 2000 se Elbit Systems sloučila se společností El-Op (tehdy kontrolovanou současným předsedou představenstva Elbitu Michaelem Federmannem), čímž vznikla největší nevládní společnost zaměřená na obrannou elektroniku v Izraeli. Elron prodal své akcie v Elbit Systems přibližně za 197 milionů dolarů v roce 2004. Po sloučení s El-Op se Federmann stal největším akcionářem spojené skupiny. Po této fúzi Elbit získal společnost Elisra, aktiva divize Aircraft Systems společnosti Israel Military Industries a firmu Mikal Ltd. Následně Elbit oznámil veřejnou nabídku na odkup zbývajících 12,15 % akcií společnosti ITL Optronics Ltd., které byly v držení veřejnosti. V roce 2002 byl Elbit sloučen se společností Elron. V roce 2006 Elbit získal 20% podíl ve společnosti Chip PC Technologies, vývojáři a výrobci klientských řešení pro serverově orientované výpočty. V roce 2016 Elbit uvedl na trh společnost Everysight, která vyvíjí a vyrábí chytré brýle s rozšířenou realitou pro cyklisty (založenou v roce 2016). V roce 2016 server The Intercept uvedl, že od roku 2008 americká Národní bezpečnostní agentura (NSA) a britská služba GCHQ zachytávaly živé přenosy z dronů Elbit (a další techniky izraelského letectva) během misí izraelské armády a letectva proti cílům v Gaze, na Západním břehu, v Sýrii a Libanonu. V listopadu 2018 Elbit dokončil akvizici společnosti IMI Systems. V roce 2022 Elbit uvedl, že má celkem 18 407 zaměstnanců, z nichž většina působí v Izraeli. Ve Spojených státech zaměstnával 3 675 pracovníků. Elbit patří k významným dodavatelům zbraní pro Ázerbájdžán. Její bezpilotní letouny a naváděná munice byly podle zpráv z oboru rozsáhle využity během ázerbájdžánské ofenzivy v Náhorním Karabachu v září 2023. Elbit od roku 2023 intenzivně spolupracuje s izraelským ministerstvem obrany na podpoře izraelských vojenských operací, včetně války v Pásmu Gazy, což zahrnovalo i vyslání klíčových zaměstnanců na ministerstvo obrany. Za vývoj technologií využitých během konfliktu obdržela firma v roce 2024 izraelskou Cenu za obranu. Společně se společností IAI tvoří zásadní pilíř domácích dodávek zbraní. Podle zpráv izraelských médií a svědectví citovaných organizací byl k útoku na konvoj World Central Kitchen dne 1. dubna 2024, při kterém zahynulo sedm humanitárních pracovníků, použit dron Elbit Hermes 450. V prosinci 2025 byl Elbit dočasně vyřazen z tendrů NATO v souvislosti s vyšetřováním korupce. Do skandálu měli být zapojeni alespoň tři bývalí a současní zaměstnanci firmy, včetně jednoho z poradců. Etické obavy a divestice Dne 3. září 2009 se etická rada Norského státního penzijního fondu rozhodla prodat akcie fondu ve společnosti Elbit kvůli dodávkám sledovacích systémů pro izraelskou bariéru na Západním břehu. Na tiskové konferenci, kde bylo rozhodnutí oznámeno, uvedla ministryně financí Kristin Halvorsen: „Nechceme financovat společnosti, které tak přímo přispívají k porušování mezinárodního humanitárního práva.“ Norský velvyslanec v Izraeli Hans Jacob Biørn Lian byl předvolán na izraelské ministerstvo zahraničí, kde byl proti tomuto rozhodnutí vznesen protest. V lednu 2010 zařadila Danske Bank Elbit na seznam společností, které nesplňují její politiku společensky odpovědného investování. Mluvčí banky uvedl, že banka jedná v zájmu svých klientů tím, že „neumisťuje jejich peníze do společností, které porušují mezinárodní standardy“. Dánský finanční watchdog DanWatch zařadil Elbit na svůj etický blacklist v roce 2011. V roce 2014 jeden z největších dánských správců penzijních fondů PKA Ltd oznámil, že již nebude zvažovat investice do Elbitu, přičemž uvedl: „Mezinárodní soudní dvůr konstatoval, že bariéra slouží pouze vojenským účelům a porušuje palestinská lidská práva. Proto jsme zkoumali, zda společnosti vyrábějí produkty speciálně navržené pro tuto zeď a mají tak zvláštní podíl na represivních aktivitách.“ V březnu 2010 švédský penzijní fond, který se nechtěl spojovat se společnostmi porušujícími mezinárodní smlouvy, bojkotoval Elbit Systems kvůli jeho zapojení do výstavby izraelské bariéry na Západním břehu. V prosinci 2018 společnost HSBC stáhla své investice z Elbitu po akvizici IMI Systems ze strany Elbitu. HSBC uvedla, že IMI vyrábí kazetové pumy, což je v rozporu s etickou politikou banky, která neinvestuje do společností spojených s výrobou či prodejem kazetové munice. V roce 2019 společnost Axa částečně stáhla své investice z Elbit Systems po tlaku hnutí Boycott, Divestment and Sanctions (BDS). Tento krok následoval po několikaleté kampani nevládních organizací, včetně petice zahájené v dubnu 2018 organizací SumOfUs, která získala 140 000 podpisů. Axa „tiše omezila“ své investice do Elbitu a izraelských bank. Axa však zůstává nepřímo investována do Elbitu a izraelských bank prostřednictvím nekontrolního podílu ve své bývalé dceřiné společnosti Alliance Bernstein. Zpravodajství deníku The Guardian odhalilo pokusy o koordinaci mezi Elbitem a izraelským velvyslanectvím s britským ministerstvem vnitra, generálním prokurátorem pro Anglii a Wales a Crown Prosecution Service ohledně stíhání aktivistů skupiny Palestine Action, sahající až do dubna 2022. V roce 2024 CPS využila pravomoci podle zákona o terorismu k zadržení aktivistů bez obvinění. Se začátkem války v Gaze zahájili aktivisté z Palestine Action protesty proti několika továrnám společnosti Elbit Systems ve Velké Británii. U továrny Instro Precision v Sandwichi v hrabství Kent zablokovalo vstupy více než 100 lidí. Současně probíhala akce v Leicesteru, kde aktivisté okupovali střechu továrny Howmet Fastening Systems a další připoutaný jednotlivec znemožnil přístup do objektu U-TacS. V listopadu 2023 došlo k incidentu u pobočky Elbit Systems v Merrimacku ve státě New Hampshire, kde byli tři lidé zatčeni za vandalismus. Protestující tehdy poškodili budovu, zablokovali vchod zámkem na kolo a kvůli hlášenému kouři na střeše museli zasahovat hasiči. Zvláštní zpravodajka OSN Francesca Albanese ve své zprávě z června 2025 s názvem „From Economy of Occupation to Economy of Genocide“ (Od ekonomiky okupace k ekonomice genocidy) přímo jmenovala společnost Elbit Systems a další izraelské i mezinárodní korporace jako klíčové aktéry umožňující izraelskou vojenskou kampaň v Gaze. Albanese ve zprávě obviňuje Elbit a další korporace ze spoluúčasti na válečných zločinech, apartheidu a genocidě. Uvádí, že firmy profitují z okupace a dodávají technologie či zbraně používané k ničení infrastruktury. V roce 2025, po dlouhodobé kampani přímých akcí ze strany skupin včetně Palestine Action, které cílily na jejich kanceláře protesty a okupacemi, ukončily společnosti Allianz i Aviva své pojistné smlouvy s britskými dceřinými společnostmi Elbitu. Allianz ukončila pojištění Elbit Systems UK, zatímco Aviva přestala pojišťovat společnost UAV Engines. Kanceláře Elbit Systems v Bernu ve Švýcarsku byly poškozeny při incidentu, který se odehrál koncem března 2026. Elbit Systems v Česku V roce 2023 Velvyslanectví České republiky v Tel Avivu zveřejnilo, že LPP Holding a.s., česká technologická společnost, navázala partnerství s Elbit Systems. V Česku měla otevřít výrobní a vývojové centrum. Výroba se má zaměřit na drony různých velikostí. Výroba měla být spuštěna v Pardubicích v roce 2024. Dne 20. března 2026 došlo k útoku na údajné objekty Elbit Systems a LPP v průmyslové zóně v Pardubicích. Ve 4:20 ráno byl nahlášen požár, který zcela zničil jednu halu a poškodil i přilehlou administrativní budovu. Na místě zasahovalo deset jednotek hasičů, incident se obešel bez zranění. K činu se přihlásila protiizraelská skupina The Earthquake Faction, která ve svém prohlášení uvedla, že cílem bylo „epicentrum izraelského zbrojního průmyslu v Evropě“. Společnost LPP uvedla, že spolupráce s izraelskou firmou Elbit Systems na vývoji a výrobě dronů v Pardubicích nikdy nebyla realizována a žádné projekty spojené s firmou Elbit Systems v areálu neprobíhaly. Případ je vyšetřován jako žhářství s možným teroristickým motivem. Do té doby neznámá The Earthquake Faction se rovněž přihlásila ke krádeži utajovaných dokumentů a vydala společnosti LLP ultimátum: do 20. dubna 7:00 přerušte vztahy s Elbitem a odsouděte „barbarskou okupaci Palestiny“, jinak budou dokumenty zveřejněny. Webové stránky skupiny byly založeny den před žhářským útokem. Skupina rovněž založila účet na Telegramu, který během 72 hodin nabral 3600 sledujících, což může vzbuzovat dojem již dříve existující sítě podporovatelů. Na webových stránkách se skupina popisuje jako „internacionalistická podzemní síť, která cílí na klíčová místa zásadní pro sionistickou entitu“ a prohlašuje svůj záměr „zničit všechny části říše zevnitř, a to všemi efektivními prostředky“. Odkazy Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Elbit Systems na anglické Wikipedii a אלביט מערכות‎ na hebrejské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Elbit Systems na Wikimedia Commons Oficiální internetové stránky (anglicky) Army Technology - Watchkeeper (anglicky) Pressweb - Společnosti Lockheed Martin a Elbit Systems se spojily za účelem nalezení nových příležitostí v oblasti modernizace vrt (12/2003) (česky) Letectví.cz - Izraelský Hermes 900 (česky)