NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Oblastní rada Sdot Negev

Oblastní rada Sdot Negev (hebrejsky מועצה אזורית שדות נגב, doslova „Oblastní rada Negevská pole“; dříve známá jako Oblastní rada Azata, hebrejsky: מועצה אזורית עזתה) je oblastní rada v jižním distriktu v Izraeli. Rozkládá se na ploše přes 200 kilometrů čtverečních na severozápadním okraji Negevské pouště. Tato zemědělsky využívaná oblast je od 2. poloviny 20. století intenzivně zúrodňována a zavlažována a ztratila téměř charakter pouštní krajiny. Je spíše pokračováním pobřežní planiny (regionu Šefela). Území oblastní rady se nachází v okolí města Netivot, které je jejím demografickým a správním centrem (sídlí tu úřady rady), třebaže samotné pod jurisdikci rady nespadá. Dějiny Židovská sídelní síť zde začala vznikat už ve 40. letech 20. století na sklonku éry mandátní Palestiny, například vesnice Sa'ad (1947) nebo Tkuma (1946). Jednalo se ale jen o izolované opěrné body, které nicméně sehrály významnou roli během války za nezávislost v roce 1948. Tehdy region opustila arabská populace. Plánovitě zde pak došlo k zřízení soustavy židovských zemědělských vesnic, na jejichž vzniku se podílela zejména náboženská sionistická organizace ha-Po'el ha-Mizrachi. Oblastní rada Sdot Negev byla založena roku 1951. Tehdy ovšem pod jménem Oblastní rada Azata. Počátkem 21. století se vedení rady rozhodlo pro změnu názvu. Původní jméno totiž evokovalo pásmo Gazy a mohlo odrazovat uchazeče o usídlení nebo o investice. Území oblastní rady přitom až na malý úsek poblíž vesnice Alumim s pásmem Gazy nesousedilo. Zvažovaly se dva možné alternativní názvy: Oblastní rada Ma'oz ha-Negev nebo Oblastní rada Sdot ha-Negev, z nichž nakonec vybrán ten druhý. Starostou rady je מאיר יפרח – Me'ir Jifrach. Rada má velké pravomoci zejména v provozování škol, územním plánování a stavebním řízení nebo v ekologických otázkách. Sídlo úřadů oblastní rady se nachází na jižním okraji města Sderot. Část území rady se nachází v blízkosti pásma Gazy, kvůli čemuž je častým cílem palestinských raketových útoků. Seznam sídel Oblastní rada Sdot Negev sdružuje celkem 2 kibucy, 12 mošavů a 2 společné osady. Kibucy Mošavy Společné osady Demografie K 31. prosinci 2014 žilo v Oblastní radě Sdot Negev 9100 obyvatel. Z celkové populace bylo 9100 Židů. Včetně statistické kategorie „ostatní“ tedy nearabští obyvatelé židovského původu, ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství jich bylo 9100. Podle Centrálního statistického úřadu žilo v oblastní radě k roku 2007 celkem 7 400 obyvatel a obyvatelstvo rady bylo téměř výhradně židovské (99,8 %). Roční přírůstek činil 3%. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Oblastní rada Sdot Negev na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální internetové stránky
Sdot Negev

Vorlage:Infobox Ort in Israel/Wartung/„Bezirk“ fehlt Die Sdot Negev (hebräisch מוֹעָצָה אֲזוֹרִית שְׂדוֹת נֶגֶב Mōʿatzah Asōrīt Sdōt Negev, deutsch ‚Regionaler Rat Negevfelder‘) sind eine Regionalverwaltung und liegen im nordwestlichen Negev im Südbezirk Israels. Geschichte Die Sdot Negev wurde 1951 als Regionalverwaltung Asata (מוֹעָצָה אֲזוֹרִית עַזָּתָה Mōʿatzah Asōrīt Azzatah) durch die zionistisch-orthodoxe Arbeiterpartei HaPoʿel haMisrachi gegründet. Die Sdot Negev wurden anfangs vor allem von Immigranten aus Nordafrika, den Ländern der früheren Sowjetunion und Äthiopien besiedelt. Die Stadt Netivot bildet eine Enklave inmitten des Regionalverbands. Auf Grund der geografischen Nähe zum Gazastreifen waren die Siedlungen in den Sdot Negev in der Vergangenheit häufig Ziel von Raketenangriffen. Einwohner Die Einwohnerzahl beträgt 11.042 (Stand: Januar 2022). Das israelische Zentralbüro für Statistik gibt bei den Volkszählungen vom 22. Mai 1961, 19. Mai 1972, 4. Juni 1983, 4. November 1995 und vom 28. Dezember 2008 für die Sdot Negev folgende Einwohnerzahlen an: Gliederung 2 Kibbuzim: → Liste der Kibbuzim 12 Moschav: → Tabelle der Moschavim 2 Gemeinschaftssiedlungen: → Tabelle der Gemeinschaftssiedlungen Einzelnachweise
Sdot Negev Regional Council

Sdot Negev Regional Council (Hebrew: מועצה אזורית שדות נגב, Mo'atza Azorit Sdot Negev, lit. Negev Fields Regional Council), formerly Azata Regional Council (Hebrew: מועצה אזורית עזתה, Mo'atza Azorit Azata), is a regional council in the northwestern Negev desert in the Southern District of Israel. History The Sdot Negev region council was established in 1951 by the Religious Zionist HaPoel HaMizrahi settlement movement. The council encompasses 16 communities: two kibbutzim, 12 moshavim and two community settlements. Despite frequent rocket attacks from the nearby Gaza Strip, the population of the Sdot Negev region has increased 55 percent in 2006–2012. Residents have cited the educational system, atmosphere and rural lifestyle as incentives for moving to this part of the Negev. List of communities Kibbutzim: Alumim Sa'ad Moshavim: Beit HaGadi Givolim Kfar Maimon Mlilot Sharsheret Shibolim Shokeda Shuva Tkuma Yoshivia Zru'a Zimrat Community settlements: Ma'agalim Tushia References External links Official website (in Hebrew)
Concejo Regional Sdot Néguev

El Concejo Regional de Sdot Néguev (en hebreo: מועצה אזורית שדות נגב) (transliterado: Moatza Azorit Sdot Néguev) es un concejo regional situado en el desierto noroeste del Néguev, en el Distrito meridional de Israel. El concejo regional de Sdot Néguev fue establecido en 1951 por los colonos de la organización sionista religiosa HaPoel HaMizrahi. El concejo regional abarca 16 comunidades: 2 kibbutzim, 12 moshavim y 2 asentamientos comunitarios. A pesar de los frecuentes ataques con cohetes desde la cercana Franja de Gaza, la población de la región de Sdot Néguev ha aumentado un 55% por ciento desde 2006. Los residentes del concejo han citado el sistema educativo, la atmósfera, y el estilo de vida rural como incentivos para trasladarse a esta parte del desierto del Néguev.​ Lista de municipios Asentamientos Kibutzim Moshavim Referencias
Regionale raad van Sdot Negev

De regionale raad van Sdot Negev (Hebreeuws: מועצה אזורית שדות נגב) is een regionale raad in Israël. Gemeenschappen Kibboetsen Alumim · Sa'ad Moshaven Beit HaGadi · Givolim · Kfar Maimon · Mlilot · Sharsheret · Shibolim · Shokeda · Shuva · Tkuma · Yoshivia · Zru'a · Zimrat Dorpen Magalim · Tushia
Samorząd Regionu Sedot Negew

Samorząd Regionu Sedot Negew (hebr. מועצהמועצה אזורית שדות נגב) – samorząd regionu położony w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Samorządowi podlegają tereny w zachodniej części pustyni Negew w rejonie miasta Netiwot. Osiedla Znajduje się tutaj 2 kibuce, 12 moszawy i 2 wioski. Kibuce Moszawy Wioski Linki zewnętrzne Oficjalna strona
Сдот-Негев

Сдот-Негев (ивр. שדות נגב‎) — региональный совет в Южном административном округе Израиля, в северо-западном Негеве, недалеко от сектора Газа. Ранее был известен под именем «Региональный совет Азата». В региональный совет входят 16 населённых пунктов: 2 кибуца, 12 мошавов и 2 общинных поселения. История Региональный совет «Сдот-Негев» был основан в 1951 году религиозным сионистским движением Ха-поэль ха-мизрахи под названием «Региональный совет Северного Негева». Население По статистическим данным Центрального статистического бюро Израиля население регионального совета на 2024 год составляет 11 475 человек. Список населённых пунктов Примечания
Guevaot

Guevaot (en hebreu: גבעות) és un assentament israelià situat a Cisjordània. L'assentament es troba a uns 16 quilòmetres al sud-oest de Jerusalem, en el bloc d'assentaments de Gush Etzion, i és la llar de 14 famílies (en 2014). Oficialment, Guevaot és un districte de l'assentament d'Alon Shvut, que es troba a pocs quilòmetres al sud-est. Guevaot és un assentament independent. Guevaot va ser fundada el 1984 com un lloc d'avançada de la brigada militar Nahal. Segons l'ONG palestina Institut de Recerca Aplicada de Jerusalem (ARIJ), els colons israelians van confiscar 135 dunams de terra que pertanyien al llogaret palestí proper de Nahalin. En els anys noranta del segle xx, el lloc militar va esdevenir una ieixivà. En 1998, Guevaot va ser declarat un districte de l'assentament d'Alon Shvut. En 2014, el govern d'Israel va declarar que 4.000 dunams de terra, anteriorment propietat privada de diversos ciutadans dels llogarets palestins propers, eren terres estatals, que no són de propietat privada, sinó que són administrades per l'estat sionista. En aquesta terra es troba Guevaot. Referències
Gva'ot

Gva'ot (hebrejsky גְּבָעוֹת, doslova „Kopce“) je izraelská osada typu společná osada (jišuv kehilati) na Západním břehu Jordánu v distriktu Judea a Samaří a v Oblastní radě Guš Ecion. Geografie Nachází se v nadmořské výšce cca 720 metrů v severní části Judska a v centrální části Judských hor. Gva'ot leží cca 10 kilometrů jihozápadně od města Betlém, cca 15 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a cca 53 kilometrů jihovýchodně od centra Tel Avivu. Osada Gva'ot je na dopravní síť Západního břehu Jordánu napojena pomocí lokální silnice číslo 367, která probíhá východně od obce a která se pak dále na jihovýchodě napojuje na silnici číslo 60 – hlavní severojižní tepnu Judska. Gva'ot je součástí územně kompaktního bloku izraelských sídel zvaného Guš Ecion, který je tvořen hustou sítí izraelských vesnic a měst. Uvnitř bloku se ale nacházejí i některé palestinské sídelní enklávy. Nejblíže ke Gva'ot je to vesnice Jab'a a město Nahalin. Dějiny Gva'ot leží v oblasti historického bloku Guš Ecion, který má tradici moderního židovského osídlení ještě z doby před vznikem současného státu Izrael. Samotná osada v této lokalitě ale vznikla až po dobytí Západního břehu Jordánu izraelskou armádou, tedy po roce 1967. 28. srpna 1982 izraelská vláda souhlasila se zřízením osady typu Nachal (tedy kombinace vojenského a civilního osídlení) na tomto místě. K tomu pak došlo v roce 1984. Osada se tehdy nazývala Nachal Gva'ot (Nahal Gva'ot), též Ecion H nebo Anhil. Stále ale šlo v podstatě jen o malou základnu izraelské armády. Teprve v roce 1997 zde byla založena ješiva a její absolventi se tu trvale usídlili, čímž vznikla nynější civilní osada. Trvalé osídlení tu ustaveno v roce 1998. 1. července 1998 bylo rozhodnuto přičlenit území osady do administrativních hranic nedaleké obce Alon Švut, za jejíž součást je Gva'ot považována, třebaže fakticky jde o nezávislou osadu s vlastním zastoupením v Oblastní radě Guš Ecion. Obec je soustředěna okolo zdejší Hesder Ješivy Švut Jisrael (שבות ישראל), která zajišťuje kombinaci náboženského studia a vojenské přípravy. Počátkem 21. století byla osada Gva'ot stejně jako téměř celá oblast Guš Ecion zahrnuta do bezpečnostní bariéry. Podle stavu k roku 2008 sice tato bariéra ještě nebyla v tomto úseku postavena, ale její trasa již je definitivně stanovena. Demografie Obyvatelstvo obce Gva'ot nábožensky založené. Přesná data o demografickém vývoji nejsou k dispozici, protože obec je formálně považována za součást nedaleké osady Alon Švut. Internetové stránky obce zde uvádějí 12 rodin. Odkazy Reference Související články Judsko Izraelská bezpečnostní bariéra Oblastní rada Guš Ecion Guš Ecijon Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Gva'ot na Wikimedia Commons (hebrejsky) (anglicky) Oficiální profil obce na portálu Oblastní rady Guš Ecion (hebrejsky) Oficiální internetové stránky obce
Gvaʿot

Gva’ot (hebräisch גְּבָעוֹת ‚Hügel‘, Mehrzahl) ist eine israelische Siedlung im Judäischen Hügelland im Westjordanland. Lage Die Siedlung liegt ca. 16 Kilometer südwestlich von Jerusalem im Siedlungsblock Gusch Etzion und beheimatet 14 Familien (Stand 2014). Offiziell ist Gva’ot ein Ortsteil der Siedlung Allon Schewut, die allerdings einige Kilometer südöstlich liegt, weshalb Gva’ot de facto eine eigene Siedlung ist. Geschichte Gva’ot wurde 1984 als Außenposten der paramilitärischen Nachal gegründet und nach einem Satz aus der biblischen Erzählung von Bileam benannt. (Nach Worten aus demselben Bibelvers wurde auch der benachbarte Kibbuz Rosch Tzurim benannt.) Laut der palästinensischen NGO Applied Research Institute – Jerusalem (ARIJ) wurden dafür 135 Dunam Land, welches zum nahe gelegenen Dorf Nahalin gehörte, beschlagnahmt. Als sich das Militär 1996 zurückzog, nutzte eine Jeschivah die Räumlichkeiten bis 2003. Danach zogen etwa 16 Familien in die Räume ein. 1998 wurde Gva’ot zu einem Ortsteil von Allon Schewut erklärt. Am 31. August 2014 erklärte Israel 400 Hektar Land, das zuvor zu palästinensischen Dörfern in der Umgebung gehörte, zu „Staatsland“ (state land), also Land, das sich nicht in Privatbesitz befindet, sondern vom Staat verwaltet wird. Mit dieser Entscheidung wird eine territoriale Verbindung zwischen dem Siedlungsblock Gusch Etzion und dem israelischen Kernland hergestellt. Einzelnachweise Weblinks
Guevaot

Guevaot (en hebreo: גבעות) es un asentamiento israelí ubicado en Cisjordania (Palestina). El asentamiento se encuentra a unos 16 kilómetros al suroeste de Jerusalén, en el bloque de asentamientos de Gush Etzion, y en 2014 era el hogar de 14 familias. Todos los asentamientos israelíes son ilegales según el derecho internacional y suponen un crimen de guerra, pues resultan de una violación del Cuarto Convenio de Ginebra que prohíbe el traslado de población civil de la potencia ocupante al territorio ocupado.​ Aunque, oficialmente, Guevaot es un distrito del asentamiento de Alon Shvut, que se encuentra a pocos kilómetros al sureste, Guevaot es un asentamiento independiente. Guevaot fue fundada en 1984 como un puesto de avanzada de la brigada militar Nahal. Según la ONG palestina Instituto de Investigación Aplicada de Jerusalén (ARIJ), los colonos israelíes confiscaron 135 dunams (13,5 hectáreas) de tierra que pertenecían a la aldea palestina cercana de Nahalin. En los años noventa del siglo XX, el puesto militar se convirtió en una yeshivá. En 1998, Guevaot fue declarado un distrito del asentamiento de Alon Shvut. En 2014, el gobierno de Israel declaró que 4.000 dunams (400 hectáreas) de tierra, anteriormente propiedad privada de varios ciudadanos de las aldeas palestinas circundantes, eran tierras estatales, por lo que pasaban a ser administradas por Israel. En esta tierra se encuentra Guevaot.​​ Referencias
Gewa’ot

Gewa’ot (hebr. גבעות) – wieś i osiedle żydowskie położone w Samorządzie Regionu Gusz Ecjon, w Dystrykcie Judei i Samarii, w Izraelu. Położenie Osiedle jest położone w bloku Gusz Ecjon w Górach Judzkich, pośrodku drogi z Jerozolimy do Hebronu, w Judei w otoczeniu terytoriów Autonomii Palestyńskiej. Historia W 1984 w miejscu tym powstał wojskowy punkt obserwacyjny, w którym w 1997 osiedlili się cywilni żydowscy osadnicy. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Gewa’ot Google Maps Mapa Gewa’ot
Гваот

Гваот (ивр. גְּבָעוֹת‎) — израильское общинное поселение на западе Гуш-Эциона, в Иудее, в Иудее и Самарии, в составе регионального совета Гуш-Эцион. Расположено вблизи шоссе № 367, соединяющего Гуш-Эцион с Бейт-Шемешем, между Гуш-Эционом и «зелёной чертой». История Решение правительства о создании посёлка (тогда под названием «Анхила») было принято в декабре 1982 года. В мае 1983 года началось строительство, а 25 июля 1984 года на месте был создан опорный пункт НАХАЛь «Нахаль-Гваот» силами ядер движений Бней Акива и религиозного «ха-Ноар ха-Овед». Постоянное название «Гваот» («холмы») дано по стиху из Книги Чисел (23:9) и по созвучию с названием соседней деревни Джаба. В 1997 году опорный пункт был переведён в гражданский статус: сюда была перенесена иешива «Швут-Исраэль» из Эфрата, а сам посёлок официально определён как квартал Алон-Швута, расположенный в нескольких километрах от него. В 2012 году, при содействии регионального совета Гуш-Эцион, посёлок заселила община «Саднат Шилув». Община «Саднат Шилув» Большинство жителей посёлка связаны с ассоциацией «Саднат Шилув», которая с сентября 2012 года ведёт здесь школу специального образования, переведённую в Гваот из Рош-Цурима. Ассоциация была создана как образовательная инициатива по интеграции детей с особыми потребностями в общину. В посёлке действуют детский сад, синагога, миква, кафе и терапевтическая конюшня, а также пять квартир для взрослых с особыми потребностями, школа специального образования и мастерские трудовой занятости. Статус В феврале 2012 года министр обороны Эхуд Барак утвердил генеральный план общинного посёлка в Гваот. В марте 2025 года военно-политический кабинет принял решение предоставить Гивот и ещё 12 посёлкам с аналогичным статусом самостоятельный статус, а в декабре 2025 года командующий Центральным военным округом подписал приказ, определяющий для посёлка отдельную территорию юрисдикции. Ссылки Община «Саднат Шилув» Примечания
Malquià

Malquià (en hebreu מלכיה, Malkiya) és un quibuts que pertany al consell regional de l'Alta Galilea. Es troba entre Qiryat Xemonà i Safed, al nord d'Israel. Hi viuen al voltant de 450 persones, de les quals unes 150 són nens i nenes. Fou fundat l'any 1949 per veterans de la guerra araboisraeliana de 1948. Part dels límits del quibuts fan de frontera amb el Líban, i molt a prop hi ha una base militar israeliana i un pas fronterer. La proximitat amb el Líban fa que el quibuts hagi estat diversos cops objecte d'atacs violents des de l'altra banda de la frontera. L'activitat econòmica del quibuts se centra en l'agricultura (cultiu de vinya, kiwis, pomes, prunes, etc.) i en el turisme rural. Dintre del quibuts hi ha les restes arqueològiques de Tel Quèdeix, entre les quals s'hi compta un mur de tova de 5.000 anys d'antiguitat i un temple romà del segle iii. També s'hi trobà una premsa de vi de l'època romana d'Orient d'uns 1.500 anys d'antiguitat. Enllaços externs Pàgina web del quibuts Malquià Arxivat 2016-05-17 a Wayback Machine. (anglès) i (hebreu). Descripció de la premsa de vi (Autoritat d'Antiguitats d'Israel) Arxivat 2007-03-11 a Wayback Machine. (anglès) i (hebreu)
Malkia

Malkia (Hebrew: מלכיה) is a kibbutz in northern Israel. Located near the Lebanese border and Kiryat Shmona, it falls under the jurisdiction of Upper Galilee Regional Council. In 2024 it had a population of 500. History The village was established in March 1949 by six former Palmach soldiers who had been demobilised at the end of the 1948 Arab-Israeli War. Located on the sites of the depopulated Jabal Amil villages of Qadas and al-Malkiyya, it was named after al-Malkiyya, a holdover name from the biblical village of Malkia, itself the name of a priestly family from biblical times (Nehemiah 10:4) that settled here, on whose lands it was established. During the 2023 war between Hamas and Israel, northern Israeli border communities, including Malkia, faced targeted attacks by Hezbollah and Palestinian factions based in Lebanon, and were evacuated. On May 13, 2024,anti-tank missiles fired from Lebanon struck neer Kibbutz Malkia ,wounding four Israel Defense Forces soldiers in the area. Notable residents Micha Bar-Am (born 1930), photographer and photojournalist Gallery See also Kedesh References External links Kibbutz website
Malkijja

Malkijja (hebr. מלכיה) – kibuc położony w Samorządzie Regionu Ha-Galil ha-Eljon, w Dystrykcie Północnym, w Izraelu. Członek Ruchu Kibuców (Ha-Tenu’a ha-Kibbucit). Położenie Leży na północy Górnej Galilei, w pobliżu granicy z Libanem. Historia Pierwotnie w miejscu tym znajdowała się arabska wioska al-Malkijja, która została całkowicie wyludniona i zniszczona podczas Wojny o niepodległość w dniu 28 maja 1948. Współczesny kibuc został założony w 1949. Gospodarka Gospodarka kibucu opiera się na rolnictwie. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne kibucu Malkijja Google Maps Mapa kibucu Malkijja
Sde Nahum

Sde Nachum (hebräisch שְׂדֵה נַחוּם Sdeh Nachūm, deutsch ‚Feld Nachums‘) ist ein Kibbuz im ʿEmeq ha-Maʿejanot im nördlichen Israel. Der Kibbuz liegt 4 km nordwestlich von Beit Scheʾan und hatte 2022 1035 Einwohner. Geschichte Sde Nachum wurde am 5. Januar 1937 von Mitgliedern der Sadehgruppe der Landwirtschaftsschule Mikwe Israel und auch von österreichischen, deutschen und polnischen Immigranten gegründet. Es wurde zuerst Kibbuz HaSadeh (הַשָּׂדֶה ‚das Feld‘) genannt, dann aber zu Ehren Nachum Sokolows, Präsident der Zionistischen Weltorganisation und hebräischer Schriftsteller, in Sde Nachum umbenannt. Es wurden im Kibbuz Ruinen einer byzantinischen Kirche aus dem fünften bis sechsten Jahrhundert gefunden. Im Jahre der Gründung HaSadehs eröffneten die Palestine Railways an der Bahnstrecke Haifa–Darʿa den Bahnhof HaSadeh am Ort, der bis zur Aufgabe dieses Streckenabschnitts im März 1948 in Betrieb war. Der Nobelpreisträger Arieh Warshel wurde 1940 in Sde Nachum geboren. Weblinks Website von Sde Nahum Einzelnachweise
Sde Nahum

Sde Nahum (Hebrew: שְׂדֵה נַחוּם, lit. Nahum Field) is a kibbutz in the Beit She'an Valley in northern Israel. Located around 4 km northwest of Beit She'an, it falls under the jurisdiction of Emek HaMaayanot Regional Council. In 2024 it had a population of 1,204. History The nearby Palestinian village of Saffuriya had been almost emptied of its 4000 inhabitants in July 1948. By early January, 1949, about 500 villagers had filtered back, but "neighbouring settlements coveted Saffuriya lands". The "Northern Front" ordered their eviction, which was carried out the 7th of January 1949. The Saffuriya land was then distributed to its neighbouring Jewish settlements. In February 1949, 1,500 Dunams of Saffuriya land was given to Sde Nahum. Notable people Arieh Warshel, Nobel Prize-winning chemist (2013) and professor at the University of Southern California was born in Sde Nahum in 1940 References External links Official website
Sdé-Nahum

Sdé-Nahum (שדה נחום) est une municipalité israélienne située dans la Vallée de Beït-Shéan. Historique Sdé-Nahum est fondé en 1937. Le village tire son nom de Nahum Sokolow, président du mouvement sioniste mondial. Il est l'une des implantations prévues dans le programme Tour et Muraille et ses fondateurs comptent d'anciens élèves de Mikvé-Israël, un groupe de jeunes originaires d'Autriche et un second composé d'immigrants venus de Pologne, de Russie et d'Allemagne. Économie Les revenus du village proviennent de l'agriculture, d'une usine plasturgique et d'une entreprise d'agents de sécurité. Sdé-Nahum compte 600 habitants. Personnalités liées à la commune Arieh Warshel, prix Nobel de chimie en 2013, est né en 1940 dans le kibboutz de la commune. Liens externes Site officiel Portail d’Israël
Sde Nahum

Sde Nahum (Hebreeuws: שְׂדֵה נַחוּם) is een kibboets van de regionale raad van Beit She'an vallei. In 2005 telde de Sde Nahum 550 inwoners. Geboren in Sde Nahum Arieh Warshel (1940), Israëlisch-Amerikaans biochemicus en Nobelprijswinnaar (2013)