NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Afula

Afula (en hebreu: עפולה) (en àrab: العفولة) és una ciutat en el Districte del Nord d'Israel, també coneguda com la capital de la Vall de Jizreel. D'acord amb l'Oficina Central d'Estadístiques d'Israel (OCEI) el 2008 Afula tenia una població de 39.700 habitants. Demografia D'acord amb les xifres de l'OCEI, el 2001 les ètnies de la ciutat estaven conformades en un 99,4% per jueus i un 0,6% per àrabs. En 2001 es trobaven establerts en la ciutat 262 immigrants. Hi havia en aquest any 18.500 homes i 19.900 dones. La població de la ciutat comprenia un 34,3% de 19 anys o menys, 15,8% entre 20 i 29 anys, 17,5% entre 30 i 44, 16,9% de 45 a 59, 4% de 60 a 64, i 11,5% de 65 anys a més. El creixement de població en el 2001 va ser de 0,9%. Geografia Altitud: 78 metres. Latitud: 32º 36' 39" Longitud: 35º 17' 30" Ingressos anuals Segons l'OCEI, en el 2000, a la ciutat hi havia 13.762 treballadors assalariats i 887 empleats. El salari mig mensual en el 2000 per a un treballador assalariat en la ciutat era de 4.723 NIS. Hi havia 962 persones aturades que rebien beneficis socials i 3.938 que reben un ingrés per garanties. Educació Segons l'OCEI, hi ha 24 escoles i 8.688 estudiants a la ciutat. Existeixen també 16 escoles elementals amb 3.814 estudiants, i 12 instituts amb 4.874 estudiants. El 52,3% de la població tenia un certificat de matrícula el 2001. Ciutats Agermanades Santa Fe, Argentina Enllaços externs Pàgina web (hebreu)
Afula

Afula (héber: עֲפוּלָה, arab: العفولة) város Izrael északi részén. Lakossága 44 ezer fő volt 2014-ben. A lakosság 99%-a zsidó vagy más nem arab nemzetiségű egy 2001-es felmérés alapján. Gyakran csak a völgy fővárosaként emlegetik, utalva a Jezréel-völgyben betöltött központi szerepére. Történelem A régészek a korai, a középső és késői bronzkor idejéből sírokat fedeztek fel. A várost feltehetőleg már III. Thotmesz említi Ofla néven a kánaáni városlistákon. A középkori keresztes háborúk idejéből egy erőd maradványai maradtak fenn. 1321-ben Afel néven volt említve a hely. A brit mandátum idején, 1922-ben az itteni település 563 főt számlált, ebből 471 muzulmán arab volt. 1925-ben egy amerikai cionista mozgalom vásárolta meg a területet és az arabok önkéntesen távoztak. Az 1931-es népszámláláskor a lakosság 874 főt tett ki; ebből 786 zsidó, 86 muzulmán, 9 keresztény és 3 "nem vallásos", összesen 236 ház. A következő évtizedekben gyorsan fejlődött és növekedett a város. Gazdaság A város iparterületén két műanyaggyártó és egy légkondicionáló berendezéseket gyártó vállalat működik. Jegyzetek Források Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben az Afula című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Afula

Afula (in ebraico עפולה‎?) è una città di Israele situata nel distretto Settentrionale, nella piana di Esdraelon. Storia Posizionata nella Bassa Galilea, Afula è a metà strada tra Jenin e Nazaret. Sorge sul sito della biblica Ofra, città natale di Gedeone, come riporta il libro dei Giudici (6,11). Non va confusa con un'omonima località menzionata nel primo libro di Samuele (13,17), che invece si trova più a sud, presso l'attuale Taybeh. Nel 1799, durante la campagna siriana di Napoleone, fu combattuta nei pressi della città la battaglia del Monte Tabor. Tra il 1909 e il 1910, Yehoshua Hankin completò il suo primo investimento nella Jezreel Valley: comprò 10 000 dunum di terra che divennero la sede di Merhavia e Tel Adashim. La moderna comunità di Afula fu fondata nel 1925 dall'American Zionist Commonwealth. All'epoca la città era servita dalla ferrovia della Jezreel Valley che fu dismessa dopo la guerra d'indipendenza. La vicinanza di Afula alla Cisgiordania ha reso la città obiettivo del terrorismo palestinese durante la Seconda Intifada. Il 6 aprile 1994 un'autobomba fabbricata da Hamas uccise cinque civili nel centro di Afula. Il 5 maggio 2002 un attentato suicida fece un morto e numerosi feriti alla stazione degli autobus. Il 19 maggio 2003 un attentato al centro commerciale Amakim fece 3 morti e 70 feriti. Il 17 luglio 2006 razzi Katyusha sparati da Hezbollah ferirono 6 persone. Società Evoluzione demografica Secondo i dati dell'Israel Central Bureau of Statistics, a giugno 2008 Afula aveva una popolazione di 39300 persone. Nel 2001, la composizione etnica era 99,4% ebrei senza una significativa presenza araba. Gli immigrati erano 262. La popolazione era composta al 34,4% da persone sotto i 19 anni, al 15,8% tra 20 e 29 anni, al 17,5% tra 30 e 44 anni, al 16,9% tra 45 e 59 anni al 4% tra 60 e 64 anni e all'11,5% oltre i 65 anni. Il tasso di crescita della popolazione nel 2001 era pari allo 0,9%. Sport La squadra di basket locale, Hapoel Afula, milita attualmente nella Liga Leumit. Amministrazione Gemellaggi Afula è gemellata con le seguenti città: Ingelheim am Rhein Osnabrück Biłgoraj Providence Worcester (Massachusetts) New Haven Stamford (Connecticut) Fresno (California) Santa Fe (Argentina) Note Voci correlate Attentato al bus di Afula Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Afula Collegamenti esterni Sito ufficiale, su afula.muni.il. Afula, su sapere.it, De Agostini. (EN) ʿAfula, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (EN) Opere riguardanti Afula, su Open Library, Internet Archive.
Afula

Afula (în ebraică עֲפוּלָה, în arabă العفولة) este un oraș din nordul Israelului, situat în Galileea. A fost înființat în 1925, în perioada de repopulare evreiască a Văii Izreel. Istorie Orașul este situat pe terenurile achiziționate de către Fondul funciar sionist- american în frunte cu Iehoșua Hankin. Hankin, împreună cu alți evrei care au venit din Rusia, au reușit cu prețuri foarte rezonabile să cumpere teren de la administrația britanică, în regiunea Izreel. Într-o zonă umedă, nu prea potrivită pentru viața umană, treptat, au început să apară așezări agricole evreiești. Munca grea a coloniștilor a adus rezultate, iar solul fertil al văii, unde mlaștinile străvechi au lăsat un strat gros de nămol și humus, a început să dea randamente excelente. În 1972 Afula a devenit oraș, iar de la mijlocul anilor '80, populația a crescut de la 14.000 până la 41.300 de locuitri în 2011. Pe planul dezvoltării pe termenul lung, pentru următorii 20 de ani populația orașului va crește până la 100.000 de oameni. Afula este format din două mari zone: Orașul de sus, Afula Illit și Giv'at Mora, situate pe un munte, la o înălțime de 250-400 de metri deasupra nivelului mării, și Orașul de Jos, situat la o alt. de 45 de metri sub nivelul mării. În timpul războiului dintre Israel și Hezbollah, orașul s-a flat sub atacul nedirijat al rachetelor militanților din Liban. Orașe înfrățite Fresno, California, Statele Unite Ingelheim am Rhein, Germania New Haven, Connecticut, Statele Unite Osnabrück, Germania Providence, Rhode Island, Statele Unite Santa Fe, Argentina, Argentina Stamford, Connecticut, Statele Unite Worcester, Massachusetts, Statele Unite Note
Афула

Афула (хебр. עפולה, арап. ‏العفولة‎) је град у Израелу, у Северном округу. Према процени из 2007. у граду је живело 39.400 становника. Становништво Према процени, у граду је 2007. живело 39.400 становника. Партнерски градови Ингелхајм на Рајни Оснабрик Билгорај Провиденс Вустер Њу Хејвен Стамфорд Фрезно Санта Фе Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
‘Afula

‘Afula (hebreiska: עפולה) är en ort i Israel. Den ligger i distriktet Norra distriktet, i den norra delen av landet. ‘Afula ligger 62 meter över havet och antalet invånare är 41 293. Terrängen runt ‘Afula är platt åt sydväst, men åt nordost är den kuperad.Runt ‘Afula är det ganska tätbefolkat, med 80 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Nasaret, 10,1 km norr om ‘Afula. Trakten runt ‘Afula består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Афула

Афула (івр. עֲפֻלָּה, עפולה, араб. العفولة) — місто розташоване в Північному окрузі в Ізраїлі. Афула розташована в Ізреельській долині, на стратегічному перетині доріг з Галілеї до центра Ізраїлю, а також з Хайфи до Бейт-Шеану та Йорданії. Афула часто зветься «столицею Ізреельської долини». Історія Сучасне місто Афула розташоване на місці біблійного міста Офел, яке було рідним містом Гедеона. Про це згадує Друга книга царів 5:24 у зв'язку з пророком Єлисеєм, який жив поблизу. У 12 столітті тут було закладено арабське село Аль-Фулах. Під час кампанії Наполеона в 1799 році поблизу цього села відбулася битва за гору Фавор, під час якої невелика армія французів перемогла численні турецькі війська. Населення Населення: 62 682 (2023 рік) Примітки Посилання Офіційний сайт муніципалітету (івр.), (англ.), (рос.)
Арад (Израел)

Ара̀д (на иврит: עֲרָד) е град в източен Израел, част от Южния окръг. 24 436 души (2015 г.) Разположен е на 570 метра надморска височина на границата на Юдейската пустиня и пустинята Негев, на 14 километра западно от Мъртво море и на 40 километра източно от Беер Шева. Основан е през 1961 година и получава името на недалечните останки от древен град Тел Арад. Бележки
Arad (Israel)

Arad és una ciutat moderna del districte del Sud d'Israel. Es troba als límits dels deserts del Nègueb i de Judà, a 25 km del Mar Mort i a 45 km de Beerxeba i molt a prop de la fortalesa de Massada. Arad rep el nom d'una vila bíblica anomenada Tel Arad, de la qual hom ha trobat restes en unes excavacions arqueològiques a vuit quilòmetres de la ciutat moderna. L'aire de la ciutat és molt pur, i atrau molts asmàtics d'arreu. Història Arad és una ciutat pròspera fundada el 1962 per un grup d'israelians joves, la majoria d'ells provinents de quibuts i moixavim que cercaven un lloc lluny del soroll i la contaminació de les ciutats. La cerimònia de fundació es feu el 21 de novembre de 1962 amb presència del primer ministre David Ben-Gurion. La localitat va créixer seguint un pla urbanístic molt ben dissenyat, i va obtenir l'estatus de ciutat el 1995. Els ciutadans d'Arad són molt variats; hi ha jueus sefardites i asquenazites, laics i religiosos, beduïns i hebreus negres, immigrants i autòctons. Durant el procés de desconnexió de la Franja de Gaza, el govern israelià va decidir d'evacuar també els àrabs de la vila de Dahaniya, considerats pels palestins col·laboracionistes amb Israel i, per tant, amenaçats, i traslladar-los a Arad. Geografia Arad té una àrea de 90 km² i és un dels municipis més extensos d'Israel, malgrat que el nucli urbà és relativament petit. Els jaciments de Tel Arad i el Parc Arad (o Bosc de Ran) es troben dins del terme municipal d'Arad, a l'est de la zona urbana. Al sud de la ciutat hi ha, a més, una pista d'aterratge. Els barris d'Arad són: Gevim, Tlalim, Avishur, Khalamish, Levaot, Yeelim, Rishonim, Neurim, Maof, Khatzavim, Haredof, Shaked i Rotem. Actualment es construeixen dos nous barris: Yehoshafat i Rananim. La major part de la ciutat es troba al nord de l'autopista 31, mentre que el polígon industrial, que acull l'empresa Arad Textile Industries, una de les majors productores de tovalloles d'Israel, es troba al sud de la via. La Unió Mundial d'Estudiants Jueus (WUJS), una organització que desenvolupa programes per a universitaris jueus de tot el món, té la seu a Arad. Cultura Festival de música Arad és famosa pel Festival de Música Hebrea, que té llóc cada estiu des de 1982. El festival començà com una escenari obert als nous artistes per donar-se a conèixer, però actualment també hi van músics i grups coneguts a nivell nacional. L'any 1995, tres adolescents van morir aixafats per la multitud, i des d'aleshores s'ha notat un descens d'assistència del públic. Eshet Lot Eshet Lot és un barri d'artistes situat al polígon industrial que ofereix, segons els fundadors, «una flaire pròpia d'atmosfera del desert, combinant creativitat i talent artístic al centre de la zona industrial, prop de la carretera que porta a la mar Morta». Els artistes són tots originaris d'Arad, i volen crear una comunitat productiva, amb una sensibilitat especial cap a la naturalesa. Enllaços externs Museu de l'art del vidre Arxivat 2006-02-06 a Wayback Machine. (anglès) Unió Mundial d'Estudiants Jueus (WUJS) (anglès) Seu de la WUJS a Arad Arxivat 2006-04-28 a Wayback Machine. (anglès)
Arad (Israel)

ʿArad (hebräisch עֲרָד, arabisch عراض, DMG ʿArāḍ) ist eine Stadt in Israel. Sie befindet sich etwa 25 Kilometer westlich des Toten Meeres und 45 Kilometer östlich von Beʾer Scheva. Der Name Arad stammt von der gleichnamigen judäischen Festung (siehe Tel Arad) und wird in der Bibel erwähnt (z. B. im Buch der Richter Ri 1,16 ). Arad liegt am Israel National Trail, einem über 1000 Kilometer langen Fernwanderweg, der Israel vom Norden bis in den Süden durchzieht. Geschichte Arad wurde 1962 von einer Gruppe junger Israelis gegründet, von denen die meisten ehemalige Kibbuz- oder Moschav-Bewohner waren, die nach Wohnraum in einer abgelegenen Umgebung suchten. Arad ist vor allem bei Asthma-Patienten für seine saubere Luft bekannt. Im Juni 1965 wurde Arad der Status einer eigenen Gemeindeverwaltung und am 29. Mai 1995 der einer Stadtverwaltung verliehen. Während des Irankrieges kam es am 21. März 2026 zum Einschlag einer ballistischen Rakete im ultraorthodoxen Viertel von Arad, wobei 115 Menschen verletzt wurden, zehn davon schwer. Laut iranischen Angaben habe der Angriff dem rund 25 Kilometer entfernten Kernforschungszentrum Negev gegolten. Einwohner Das israelische Zentralbüro für Statistik gibt bei den Volkszählungen vom 19. Mai 1972, 4. Juni 1983, 4. November 1995 und vom 28. Dezember 2008 für die Regionalverwaltung folgende Einwohnerzahlen an: Bürgermeister Seit 2024 Yair Maayan 2015–2024 Nissan Ben-Chamo 2010–2015 Tali Ploskov, Israel Beitenu 2007–2010 Gideʿon Bar-Lev 2003–2007 Mordechai „Moty“ Brill 1995–2003 Betzalʾel Tabib, ʿAvoda Vorsitzender der Gemeindeverwaltung: Zeʾev Chaimoni 1966–1967, Mapam Avraham Schochat 1967–1986, ʿAvoda Betzalʾel Tabib 1986–1995, ʿAvoda Vorsitzender der Regionalverwaltung Arad: Arie Eliav 1960–1962, Mapai Yitzchak Pundak 1962–1965 Stadtviertel Die Namen der Stadtviertel und der darin gelegenen Straßen sind alle thematisch geordnet. „Das leicht hügelige Stadtgelände auf einem Hochplateau wird von zahlreichen Wadis des Berglandes durchzogen, die auch das äussere Erscheinungsbild der Stadt mitprägen, indem zahlreiche Quartiere Arads auf Bergrücken dieser Trockentäler angelegt sind.“ Städtepartnerschaften Vereinigte Staaten Wilmington, Vereinigte Staaten seit 1973 Deutschland Dinslaken, Deutschland seit 1989 Vereinigte Staaten Burlington, Vereinigte Staaten seit 1991 Künstlerviertel Eschet Lot Das Künstlerviertel Eschet Lot ist ein Viertel mit seiner eigenen Marke der Wüsten-Atmosphäre, im Herzen der Industriezone stellt es eine Kombination aus Kreativität und Kunstfertigkeit dar. Es befindet sich an der Straße, die hinab zum Toten Meer führt. Die Künstler, die allesamt Einwohner von Arad sind, haben gemeinsam eine produktive Gemeinschaft mit einer erhöhten Sensibilität gegenüber der Umwelt geschaffen. Einige der Galerien dieser Künstler findet man in: Maʿejan haJetzira – Kunstgalerie Wüstenblick-Galerie Glasmuseum – Gideʿon Friedman Weblinks Website der Stadt Arad Website der Städtepartnerschaft Dinslaken-Arad Einzelnachweise
Arad (Israël)

Arad (hébreu ערד - arabe عراد) est une ville située dans le nord du désert du Néguev en Israël. Elle a été fondée en novembre 1962. Elle compte en 2024 plus de 29 000 habitants, de toutes origines : Juifs Sépharades, Juifs Ashkénazes, Beta Israël (juifs d'Éthiopie), Bédouins, et une petite communauté African Hebrew Israelites, plus communément appelée « Hébreux noirs ». La ville a été nommée d'après la ville cananéenne de Tel Arad, située à environ 8 km de l'Arad moderne. La ville est aussi connue pour son festival annuel de musique, le Festival d'Arad (פסטיבל ערד). Depuis sa fondation en 1962, Arad s’est développée pour devenir l’une des principales villes du désert du Néguev. Conçue dès l’origine comme une ville nouvelle, elle avait pour objectif de favoriser le peuplement de cette région et de contribuer à son développement économique. Au fil des décennies, Arad a accueilli plusieurs vagues d’immigration, notamment en provenance d’Europe, d’Amérique du Nord, de l’ex-Union soviétique et d’Éthiopie, ce qui a contribué à la croissance de sa population et à la diversité de ses habitants. Grâce à son altitude d’environ 600 mètres au-dessus du niveau de la mer et à son climat sec, Arad est également réputée pour la qualité de son environnement. Son air relativement pur a favorisé le développement d’établissements d’accueil et de services destinés aux personnes recherchant un climat adapté à certaines affections respiratoires. La ville est entourée de paysages désertiques caractéristiques du Néguev et constitue un point de départ vers plusieurs sites naturels et archéologiques de la région. L’économie d’Arad repose sur un ensemble d’activités industrielles, commerciales, touristiques et de services. Plusieurs entreprises se sont implantées dans les zones industrielles de la ville, tandis que le tourisme bénéficie de la proximité de sites majeurs tels que Massada, la mer Morte, les montagnes de Judée et les réserves naturelles du désert de Judée. Arad accueille également chaque année différents événements culturels et artistiques qui contribuent à son attractivité régionale. Parallèlement à son développement économique, la ville a investi dans ses établissements scolaires, ses infrastructures sportives, ses équipements culturels et ses espaces publics. Aujourd’hui, Arad est considérée comme l’un des principaux centres urbains du Néguev oriental. Son cadre naturel, sa proximité avec plusieurs sites touristiques majeurs et son rôle dans le développement du désert israélien en font une ville importante du sud d’Israël. Le 21 mars 2026, pendant la guerre d'Iran, Arad est touché par un missile iranien à impact direct, faisant au moins une cinquantaine de blessés. Démographie La tranche d'âge la plus nombreuse est la tranche 45-59 ans qui représente près de 19 % de la population. Liens externes Site officiel Ressource relative à la musique : MusicBrainz (he) Site officiel d'Arad (en) Arad Visitors Center - Gateway to the Judean Desert: un lieu d'Arad sur la géologie et l'histoire du désert de Judée Portail d’Israël
Arad (Izrael)

Arad (héber: עֲרָד, arab: عِرَادَ) város Izraelben, a Holt-tengertől nyugatra, a Negev és a Júdeai-sivatag határán. Légvonalban 37, közúton 47 km-re keletre fekszik Beér-Sevától. Lakossága 24 ezer fő volt 2014-ben. 1921-ben az első világháborúból leszerelt katonák egy csoportja próbált itt letelepedni, de vízhiány miatt hamarosan feladták a tervüket. 1961-ben kezdődött a Beér-Seva és Hebron közötti területek fejlesztése, amely szükségessé tette egy központi település építését is. Ez az új település a nevét az innen 8 km-re nyugatra levő Tell Arad neve után kapta, egy régészeti területről, amely az osztrakon leleteiről vált ismertté. Arad lakosainak nagy része ma a város gyárüzemeiben dolgozik (melyek termelése a közeli földgázmezőkre támaszkodik), továbbá a Holt-tenger melletti üzemekben adódó munkákból és az idegenforgalomból él. Jegyzetek Források Goren Tamás: Izrael Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben az Arad, Israel című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Arad (Israele)

Arad (in ebraico: ערד ; in arabo: عراد) è una città del Distretto Meridionale di Israele. Si trova sul bordo del deserto del Negev, a circa 25 km ad ovest del Mar Morto e a 45 km ad est della città di Be'er Sheva (Bersabea). La popolazione è di 23 300 abitanti e comprende ebrei aschenaziti, Mizrahì e falascia, beduini e immigrati russi. Sebbene i tentativi di insediamento nell'area siano iniziati nel 2001, la città venne fondata nel novembre del 1962 come ultima "città di sviluppo" e come città pianificata. Crebbe negli anni novanta con una forte immigrazione dalla Comunità degli Stati Indipendenti russa e raggiunse nel 2002 i 24 500 abitanti, ma in seguito la popolazione decrebbe. Vi si trovano le rovine di Tel Arad, sito archeologico abitato dal Calcolitico fino all'epoca del regno di Giuda; l'Arad Park; e un piccolo aeroporto per i voli interni. Vi si tiene inoltre un festival musicale annuale. Nahal Zohar si trova nella parte settentrionale del deserto della Giudea, non lontano dalla città di Arad e dalle rive del Mar Morto, nel 2025 è stata rinvenuta una piramide risalente all'età ellenistica, nella quale sono stati riportati alla luce documenti su papiro, monete, armi, tessuti e manufatti in legno in eccellente stato di conservazione. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Arad Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Arad Collegamenti esterni Sito ufficiale, su arad.muni.il.
Arad, Israel

‘Arad (hebreiska: ערד) är en ort i Israel. Den ligger i distriktet Södra distriktet, i den sydöstra delen av landet. ‘Arad ligger 613 meter över havet och antalet invånare är 23 700. Terrängen runt ‘Arad är kuperad österut, men västerut är den platt. ‘Arad ligger uppe på en höjd. Runt ‘Arad är det ganska glesbefolkat, med 42 invånare per kvadratkilometer. ‘Arad är det största samhället i trakten. Trakten runt ‘Arad är ofruktbar med lite eller ingen växtlighet. Kommentarer Källor
Hertseliyya

Hertseliyya és una ciutat d'Israel al nord Tel-Aviv i al sud de Netanya, que forma part de l'àrea metropolitana de Gush Dan i del districte de Tel-Aviv. La ciutat va ser batejada en honor de Theodor Herzl, el pare del sionisme modern. Fou fundada el 1924 per set famílies pioneres. Actualment, hi ha una població de més de 80.000 habitants distribuïts en 26 km². Herliya esdevingué oficialment ciutat el 1960 i la bandera municipal representa set estrelles (segons la idea de Herlz de la jornada laboral de set hores), un vaixell petit, dos sacs de farina i un timó. Hertseliyya disposa, des dels anys noranta, d'un gran port esportiu així com d'un petit aeròdrom (codi: LLHZ), d'un vell districte comercial i de dos centres comercials i d'un estadi olímpic. Té, a més a més, equips professionals de bàsquet i de futbol i és la seu dels estudis cinematogràfics més grans d'Israel, els Herzliya Studios. A la ciutat hi ha també el Centre Interdisciplinari de Hertseliyya i nombroses escoles públiques i privades, incloent-hi l'escola superior de ciències 'ALeH. A la costa més septentrional de la ciutat hi ha un parc nacional que inclou les ruïnes d'Apol·lònia, una població de 1.700 anys d'història que fou destruïda durant l'expulsió dels croats. Zona costanera La part més occidental de Hertseliyya, situada a la costa, és una aglomeració d'hotels, empreses de noves tecnologies i habitatges de luxe, que inclouen la casa de l'ambaixador dels Estats Units i de gran part de la crème de la crème israeliana. A l'estiu atrau un gran nombre de turistes. El port esportiu, construït durant els anys noranta per l'alcalde Eli Landau, se situa al sud de l'hotel Accadia i ocupa una superfície de 0,5 km². El complex inclou un centre comercial, pistes esportives i cases de luxe. La construcció d'aquestes instal·lacions no fou exenta de polèmica, perquè s'argumentà que perjudicava la platja i alterava els corrents marins, bloquejant la sorra que arrossegaven des del sud i reduint les platges més septentrionals. Alcaldes Avrāham Hīrsh (1937-1938) Shim`ōn Ze'ev Lewīn (1938-1943) Ben-Tsiyyōn Mikha'elī (1943-1960) Pesah Yifher (1960-1966) Natan Rōzental (interinament, 1966-1967) Yōsef Nāvō (1969-1983) Elī Landāw (1983-1998) Ya'el German (1998-) Ciutats agermanades Alacant (1989, València) Banská Bystrica (1996, Eslovàquia) Bursa (1997, Turquia) Columbus (1994, Ohio, EUA) Dniprò (1992, Ucraïna) Funchal (1991, Portugal) Hollywood (Florida, EUA) Jeroham (Israel) Marl (1981, Alemanya) San Bernardino (1988, Califòrnia, EUA) San Isidro (1997, Perú) Tayyibe (Israel) Toló (1989, França) Vegeu també Herzliya Medical Center