NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ejn Dor

Ejn Dor (hebrejsky עֵין דּוֹר, anglicky Ein Dor, v oficiálním seznamu sídel En Dor) je vesnice typu kibuc v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Jizre'elské údolí. Geografie Leží v nadmořské výšce 174 metrů v Dolní Galileji, na pomezí Jizre'elského údolí (respektive jeho podčásti údolí Bik'at Ksulot) a planiny Ramot Isachar. Ze severu je zdejší krajina ohraničena horou Tavor, na jihozápadě je to masiv Giv'at ha-More. Jde o oblast s intenzivním zemědělstvím. Severně od obce vede vodní tok Nachal Tavor, do kterého západně od vesnice přitéká od jihu vádí Nachal Ejn Dor, které do Nachal Tavor ústí u starobylého sídelního telu Tel Kišjon. Vesnice se nachází cca 12 kilometrů severovýchodně od centra města Afula, cca 90 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 45 kilometrů jihovýchodně od centra Haify. Ejn Dor obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky smíšené. 1 kilometr jižně od vesnice leží obec Kafr Misr, kterou obývají izraelští Arabové. Další arabské vesnice se nacházejí na svazích Giv'at ha-More. Jiné obce v okolní krajině jsou židovské (Kfar Tavor, Gazit). Ejn Dor je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice číslo 7276. Dějiny Ejn Dor byl založen v roce 1948. Jménem navazuje na biblické město Én-dór, které zmiňuje Kniha Jozue 17,11 Jméno tohoto starověkého města se pak patrně uchovalo v nedaleké arabské vesnici Indur, která se nacházela až do roku 1948 cca 3 kilometry jihozápadním směrem odtud. Kibuc Ejn Dor vznikl během války za nezávislost a jeho zakladateli byli členové mládežnické organizace ha-Šomer ha-ca'ir, původem zčásti z řad nových přistěhovalců z Německa a USA. Později byla populace posílena dalšími imigranty z Maďarska a Jižní Ameriky. Ekonomika obce je založena na zemědělství a na podnikání. Pracuje tu průmyslová firma Teldor (טלדור) na výrobu telekomunikačních zařízení. V obci fungují zařízení předškolní péče o děti. Základní škola je v kibucu Merchavija. Je tu k dispozici plavecký bazén, lékařská a zubní ordinace. Dále obchod, společná jídelna a poštovní úřad. Demografie Obyvatelstvo kibucu Ejn Dor je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Ejn Dor Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě mírně rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 923 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 6,3 %. Odkazy Reference Související články kibuc Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Ejn Dor na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Ein Dor

Ein Dor (Hebrew: עֵין דּוֹר, lit. "Dor Spring") is a kibbutz in northern Israel. Located in the Lower Galilee, it falls under the jurisdiction of Jezreel Valley Regional Council. As of 2024 it had a population of 1,165. It was the first Jewish settlement founded in Israel after the declaration of independence. History Kibbutz Ein Dor is named for Endor, a village mentioned in the Bible. The kibbutz was founded in May 1948 by members of the Hashomer Hatzair youth movement. Among the founders were young Zionists from Hungary, Canada, the United States and South Africa. In 2003 members voted to privatize the kibbutz after many second and third generations had left for the city, prompting worry about the sustainability of the kibbutz. This meant moving the ideological approach of the kibbutz away from its original socialist principles of equality, collectivism and the Marxist ideal of "From each according to his ability, to each according to his need." Some of the kibbutz land was sold for development and a new neighborhood was built, leading to an influx of 80 new families. The kibbutz views homebuyers as part of the community and they are given a say in municipal and community decisions. Economy In addition to its income from agriculture, the kibbutz operates Teldor cable and wire factory. Notable people Amnon Lord Uzi Shalev References
Ein Dor

Ein Dor (en hebreo עין דור) es un kibutz situado en el consejo regional del Valle de Jezreel o Llanura de Esdrelón, Baja Galilea, en el norte de Israel. Cuenta con 430 miembros y candidatos, con una población cercana a los 800 habitantes. Geografía Está situado en las coordenadas 32° 39' 30N y 35° 25' 0E, cerca del Monte Tabor, a 3 km del poblado bíblico de Endor, a una altitud de 79 m sobre el nivel del mar. Se encuentra rodeado por las aldeas de Kafr Masar y Tamra al sur, Umm el Ghanem al oeste y Shibli al norte, el consejo local de Kfar Tavor al norte y el moshav Kfar Qish al este. Historia Ein Dor fue fundado en 1948 por miembros del movimiento juvenil Hashomer Hatzair, cerca de la bíblica Endor. Los fundadores fueron en principio israelíes, húngaros y estadounidenses, con una aportación posterior de chilenos y uruguayos. Economía y turismo La fuente de renta principal es una fábrica de cables para telecomunicaciones y electrónica. Otras fuentes son la agricultura, una clínica veterinaria de animales domésticos, una planta maderera y una escuela primaria y secundaria administrada conjuntamente con el cercano kibutz Gazit. La localidad cuenta además con un museo arqueológico regional que contiene hallazgos del área del kibutz desde la prehistoria hasta la antigüedad. En Ein Dor hay además un centro de meditación y peregrinación budista, la Newman Society. Contexto bíblico Ein Dor es mencionado en la Biblia como Endor. Después de la muerte del Profeta Samuel, el Rey Saúl fue a Endor a ver a una médium para entrar en contacto con el espíritu del Profeta Samuel. En la profecía le es revelado que su ejército será vencido y que él y sus hijos morirían en batalla. (Samuel 28:3-19) Enlaces Teldor Cables and Wires Museo arqueológico Centro de meditación Newman Society Sitio en inglés del Consejo regional del Valle de Jezreel (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última).
Ein Dor

Ein Dor (en hébreu : עין דור ; lit. « Source de génération ») est un kibboutz dans le nord d'Israël. Situé en Basse Galilée, il relève de la compétence du Conseil régional de la vallée de Jezreel . En 2019 il comptait une population de 1 031 habitants. Ein Dor est le premier kibboutz fondé en Israël après la déclaration d'indépendance. Histoire Le kibboutz est fondé en mai 1948 par des membres du mouvement de jeunesse Hashomer Hatzair. Son nom fait référence au village d'Endor, mentionné dans la Bible. Parmi les fondateurs figurent de jeunes sionistes de Hongrie, du Canada, des États-Unis et d'Afrique du Sud. En 2003, les membres du kibboutz votent sa privatisation après le départ de nombreux habitant de deuxième et troisième générations pour la ville. Cette décision marque l'éloignement avec l'approche idéologique à l'origine du kibboutz : principes socialistes d'égalité, de collectivisme et de l'idéal marxiste (chacun selon ses capacités, à chacun selon ses besoins). Une partie des terres du kibboutz est vendue pour permettre le développement d'un nouveau quartier, entraînant l'arrivée de 80 nouvelles familles. Économie L'économie du kibbutz repose sur l'agriculture et l'usine de câbles et de fils Teldor. Résidents notables Amnon Lord Uzi Shalev Dr. Dov Frishberg Références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Ein Dor » (voir la liste des auteurs). Portail d’Israël
Afek (Mate Ašer)

Afek (hebrejsky אֲפֵק‎, v oficiálním přepisu do angličtiny Afeq) je vesnice typu kibuc v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Mate Ašer. Geografie Leží v nadmořské výšce 25 metrů v intenzivně zemědělsky využívané Izraelské pobřežní planině, respektive v Zebulunském údolí, nedaleko západních okrajů svahů Dolní Galileji, 6 kilometrů od břehu Středozemního moře v Haifském zálivu. Obec se nachází na cca 90 kilometrů severoseverovýchodně od centra Tel Avivu a cca 13 kilometrů severovýchodně od centra Haify. Afek obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky smíšené. Pobřežní nížina a aglomerace Haify jsou převážně židovské. Na východ od kibucu začínají kopcovité oblasti Galileji, které obývají ve vyšší míře izraelští Arabové a Drúzové. Zhruba 5 kilometrů východně od kibucu leží pás arabských měst Šfar'am, Tamra a I'billin. Afek je na dopravní síť napojen pomocí dálnice číslo 79. Dějiny Afek byl založen v roce 1939. Zakladatelská skupina se ale zformovala už v roce 1935, kdy se usadila pod jménem Plugat Chajim (פלוגת הים) poblíž Kirjat Chajim na předměstí Haify. Pracovali tehdy jako dělníci v haifském přístavu. V roce 1939 se přesunuli na pobřeží jižně od města Akko, kde založili opevněnou osadu typu Hradba a věž nazvanou Mišmar ha-Jam (משמר הים, Mořská stráž). Původně se počítalo, že zdrojem obživy nové osady bude rybaření, ale ukázalo se, že písečné duny v okolí Mišmar ha-Jam nejsou vhodné pro rybářská plavidla. Britské úřady navíc neumožnily rozšířit výměru vesnice. V roce 1948 se proto osadníci z Mišmar ha-Jam stěhovali do třetí lokality, do blízkosti starověkého sídla v lokalitě Tel Afek v úrodném Zebulunském údolí. Po válce za nezávislost, která skončila roku 1949, získali zdejší osadníci další zemědělskou půdu konfiskovanou uprchlým Arabům z okolí. Během války byl kibuc jedním z center židovských jednotek Palmach. Před rokem 1949 měl Mišmar ha-Jam 267 obyvatel a rozlohu katastrálního území 3 901 dunamů (3,901 kilometrů čtverečních). Současné jméno kibucu Afek je odvozeno od stejnojmenného města připomínaného zde v Bibli, Kniha Jozue 19,30 Ekonomika kibucu Afek je založena na zemědělství a průmyslu. Poblíž se nachází přírodní rezervace Ejn Afek se zbytky původní močálovité krajiny, která zároveň obsahuje stopy starověkého osídlení (Tel Afek). V Afek fungují zařízení předškolní péče i základní škola. K dispozici je tu plavecký bazén. Demografie Obyvatelstvo kibucu Afek je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Afek Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě stagnující populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 539 lidí. Během roku 2014 populace vzrostla o 3,9 %. Odkazy Reference Související články kibuc Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Afek na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil
Afek, Israel

Afek (Hebrew: אֲפֵק) is a kibbutz in northern Israel. Located in the Zevulun Valley in the Western Galilee, near the archaeological site of Tel Afek and the HaKerayot agglomeration, it falls under the jurisdiction of the Mateh Asher Regional Council. In 2024 it had a population of 751. History The kibbutz was founded in 1935 as Plugat HaYam (Hebrew: פלוגת הים, lit. Sea Company) on the dunes near present-day Kiryat Haim, with the goal of getting jobs in the Port of Haifa. In 1938 the kibbutz was moved to the coast in the area of Acre as a "tower and stockade" settlement, and was renamed Mishmar HaYam (Hebrew: משמר הים, lit. Sea Guard). In 1947 the village moved again to its current location, this time a short distance inland on the same agricultural lands, based on the decision to abandon fishing and concentrate exclusively on agriculture. Its current name is derived from the adjacent Tel Afek, a candidate for one of the biblical Apheks (Joshua 19:30). Afek has 200 members and over 450 residents. The kibbutz operates a preschool and primary school that are open to the public. The kibbutz economy is based on crops, orchards, dairy farming, poultry farming, and fish farming. It also has three factories: Asiv produces fabrics, Mego medical supplies, and Hinnanit dolls and clothing accessories. Hinnanit also exhibits and sells rugs made from the fabric produced on the kibbutz. Notable people Avraham Givelber References
Afek

Afek es un kibutz en Israel en la Galilea Occidental, cerca del sitio arqueológico de Tel Afek. Fue establecido en 1939. En Israel hay otros sitios bíblicos con el mismo nombre: en la Región del Sharon (Rosh HaAyin), en el Valle de Jezreel (área de Gilboa), y en el Golan (en la frontera con Siria, el este del Mar del Kineret) En el 856 a. C., este sitio fue el epicentro de un terremoto que provocó graves daños y dejó un saldo de unas 27.000 víctimas. (Ver Terremotos entre el 3000 a. C. y el 899 d. C.).
Afek (Israël)

Afek est un kibboutz proche de Haïfa. Création du kibboutz Le kibboutz se situe proche du site archéologique de Tel Afek. Le kibboutz est fondé en 1935 proche de Kiryat Haim et du port de Haifa. Avraham Givelber y résida. Activités du kibboutz Population Services Annexes Notes et références Liens externes Portail d’Israël
Tel Adashim

Tel Adashim (Hebrew: תֵּל עֲדָשִׁים, lit. 'Lentils Hill') is a moshav in northern Israel. Located between Nazareth and Afula, it falls under the jurisdiction of Jezreel Valley Regional Council. In 2024 it had a population of 1,335. History Arab and Jewish villages Jewish settlement began in the area in 1913 when Hashomer established Tel Adash, a settlement whose purpose was to protect the oil pipeline from Iraq to Haifa. By 1918, only two families remained. In 1921 Zionist activists completed a purchase of 22,000 dunams at Tell el-Adas from the Sursuk family of Beirut. At that time, there were 150 Muslim families living there. In the 1922 census of Palestine, conducted by the British Mandate authorities, Tal Adas had a population of 118; 98 Muslims, 16 Jews and 4 Christians. 1923 moshav In 1923, a moshav ovdim was established on the site and was named Tel Adashim. Notable residents Notable past and present residents include Rafael Eitan, Yigal Cohen, A. D. Gordon and Alexander Zaïd. References External links Official website Moshav Tel Adashim Collection on the Digital collections of Younes and Soraya Nazarian Library, University of Haifa
Tel-Adashim

Tel-Adashim (תל עדשים) est un moshav fondé en 1913 par des membres de l'organisation Hashomer, dans la Vallée de Jezreel et sur la route reliant Afoula et Nazareth. Son nom est tiré de l'appellation du lieu en arabe (Tel-Adass). Il devient durant la Première Guerre mondiale le centre principal de Hashomer. Le moshav Tel-Adashim compte aujourd'hui 200 familles. Liens externes Portail d’Israël
Тель-Адашим

Тель-Адашим (ивр. תֵּל עֲדָשִׁים‎, букв. Чечевичный телль) — мошав на севере Израиля. Расположен между Назаретом и Афулой, находится под юрисдикцией регионального совета Изреельской долины. В году его население составляло . История Еврейское поселение началось в этом районе в 1913 году, когда Ха-Шомер основал Тель-Адаш, поселение, целью которого была защита нефтепровода из Ирака в Хайфу. К 1918 году в мошаве осталось всего две семьи. В 1921 году сионистские активисты завершили покупку 22 000 дунамов в Тель-эль-Адасе у семьи Сурсук из Бейрута. В то время там проживало 150 мусульманских семей. По данным переписи населения Палестины 1922 года, проведенной британскими властями под мандатом, население Таль-Адаса составляло 118 человек; 98 мусульман, 16 евреев и 4 христианина. В 1923 году на этом месте был основан мошав овдим, получивший название Тель-Адашимref name="A" />. Население По данным Центрального статистического бюро Израиля, население на начало 2020 года составляло 1 504 человека. Известные жители Сред известных жителей — Рафаэль Эйтан, А. Д. Гордон и Александр Зайд. Примечания
Givat Haim (Ihud)

Givat Haim (Ihud) (Hebrew: גבעת חיים (איחוד), lit. the hill of life [Khaim's Hill] (Union)) is a kibbutz near Hadera in Israel. It is located within the jurisdiction of the Hefer Valley Regional Council. In 2024 it had a population of 1,283. History It was formed in 1952 by an ideological split in kibbutz Givat Haim (founded 1932), with Mapam-supporting members forming Givat Haim (Meuhad) which joined the HaKibbutz HaMeuhad movement, and Mapai-supporting members breaking away to create Givat Haim (Ihud), which joined the Mapai-affiliated Ihud HaKvutzot veHaKibbutzim. Today both kibbutzim belong to the Kibbutz Movement. Economy As well as agriculture, the kibbutz is home to Prigat, a major soft drink company in Israel. References External links Official website
Guivat Haïm Ihoud

Guivat Haïm Ihoud (hébreu : גבעת חיים (איחוד), lit. la colline de la vie - union) est un kibboutz situé à côté de Hadera, dans le conseil régional de la vallée de Hefer. En 2019 sa population s'élève à 1176 habitants. Il a été fondé en 1952 par des membres du kibboutz Guivat Haïm (fondé en 1932), à la suite d'une scission au sein de ce kibboutz, et auxquels se sont joints des membres du kibboutz Kfar Szold situé en Galilée. Économie Ce kibboutz agricole est aussi le siège de la société Prigat qui fabrique des jus de fruits. Voir aussi Notes et références "Population in the Localities 2019" (XLS). Israel Central Bureau of Statistics. consulté le 16 août 2020. Portail d’Israël
Giwat Chajjim (Ichud)

Giwat Chajjim (Ichud) (hebr. (גבעת חיים (איחוד) – kibuc położony w samorządzie regionu Emek Chefer, w Dystrykcie Centralnym, w Izraelu. Członek Ruchu Kibuców (Ha-Tenu’a ha-Kibbucit). Historia Kibuc został założony w 1952 roku przez członków lewicowej partii politycznej Mapai. Gospodarka Gospodarka kibucu opiera się na rolnictwie i uprawach cytrusów. Swoją siedzibę ma tutaj zakład Perigat produkujący napoje i soki owocowe. Ludzie związani z Giwat Chajjim Iwri Lider (ur. 1974) – piosenkarz Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne kibucu Giwat Chajjim (Ichud) Google Maps Mapa kibucu Giwat Chajjim (Ichud)
Re'im

Re'im (hebreu: רֵעִים‎) és un quibuts secular al sud de l'estat d'Israel, a prop de la Franja de Gaza. Situat a la confluència del riu Bessor i el riu Gerar al nord-oest del desert del Nègueb, cau sota la jurisdicció del Consell Regional d'Eixkol. Història Re'im va ser fundat l'any 1949 per membres de la Federació d'escoltisme d'Israel que van ser desmobilitzats del Palmah. El quibuts va ser planificat per l'arquitecte Hanan Habaron, un dels fundadors del quibuts i membre fins a la seva mort el 2002. L'estil ascètic es va descriure com una expressió visual de les visions del món social i arquitectònica d'Habaron. Es troba entre les carreteres 232 i 234 al Nègueb occidental. El jaciment arqueològic de Tell Jemmeh es troba a l'oest del quibuts. A l'oest de Re'im hi ha el quibuts Kissufim, i al nord el de Be'eri. Va ser anomenat Re'im en memòria dels membres dels Gar'in que van morir a la guerra arabo-israeliana de 1948. El nom significa «amics» i va ser extret del Llibre dels Proverbis (18:24). Les Forces de Defensa d'Israel (FDI) tenen una base prop del quibuts. Abans del pla de retirada unilateral israeliana de 2005 la base s'utilitzava com a campament per a les tropes d'evacuació. Després de la separació, Re'im es va convertir en l'objectiu dels coets Qassam disparats des de la Franja de Gaza. L'any 2008, les tropes de les FDI a la base pròxima a prop de Nahal Oz van sol·licitar que la base es traslladés a la zona prop de Re'im, allunyada de l'abast dels morters de Hamàs. El 7 d'octubre de 2023, Re'im va ser envaït breument pels militants de Hamàs provocant desenes de víctimes israelianes a la zona. El mateix dia, durant un festival de música electrònica als terrenys del quibuts, els militants de Hamàs van atacar l'esdeveniment, disparant indiscriminadament a la multitud i causant centenars de víctimes, amb persones assassinades i d'altres fetes ostatges. Economia L'economia del quibuts es basa en l'agricultura i una fàbrica de làser, Isralaser. IsraBig, que fabrica matrius per a estampació, també té una fàbrica a Re'im. El quibuts també té un negoci de lloguer d'habitacions, inclosa una tenda d'allotjament beduïna. L'any 2008, Re'im es va embarcar en un projecte que la va convertir en la primera comunitat d'Israel a dependre totalment de l'energia solar per al consum domèstic. Sunday, una empresa que comercialitza aquesta tecnologia a Israel, va instal·lar plaques solars als 130 terrats del quibuts i l'excedent d'energia es ven a l'Israel Electric Company. Referències
Re'im

Re'im (hebrejsky רֵעִים‎, v oficiálním přepisu do angličtiny Re'im) je vesnice typu kibuc v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Eškol. Geografie Leží v nadmořské výšce 43 metrů na severozápadním okraji pouště Negev; v oblasti která byla od 2. poloviny 20. století intenzivně zúrodňována a zavlažována a ztratila charakter pouštní krajiny. Jde o zemědělsky obdělávaný pás přiléhající k pásmu Gazy a navazující na pobřežní nížinu. Severně od vesnice protéká vádí Nachal Grar. Obec se nachází 11 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 82 kilometrů jihojihozápadně od centra Tel Avivu, cca 85 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 35 kilometrů severozápadně od města Beerševa. Re'im obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. 5 kilometrů severozápadním směrem ale začíná pásmo Gazy s početnou arabskou (palestinskou) populací. Re'im je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice 232, ze které tu k jihu odbočuje lokální silnice 234 a k západu lokální silnice 242. Dějiny Re'im byl založen v roce 1949. Zpočátku se vesnice nazývala Tel Re'im (תל רעים) podle nedalekého arabského místního jména Tal Džima (תל ג'מה). Nynější název již není oficiálně odvozen od tohoto pomístního jména. Odkazuje na biblický citát z Knihy přísloví 18,24: „Ten, kdož má přátely, má se míti přátelsky, poněvadž přítel bývá vlastnější než bratr.“ Jméno připomíná též členy zakladatelské osadnické skupiny, kteří padli během války za nezávislost v roce 1948. Tato zakladatelská skupina se zformovala roku 1944. Její členové pak působili v jednotkách Palmach. Místní ekonomika je založena na zemědělství (polní plodiny, citrusy, produkce mléka, chov drůbeže) a průmyslu (firma Isralaser a firma Israbig). V obci funguje zdravotní středisko, společná jídelna, plavecký bazén, sportovní areály, synagoga, zařízení předškolní péče o děti a knihovna. Známou se obec stala 7. října 2023, kdy zde na hudební festival zaútočilo komando palestinského Hamásu. Během masakru ozbrojenci zabili 260 osob, další zranili či unesli do Pásma Gazy. Demografie Obyvatelstvo kibucu je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Re'im Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě mírně rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 403 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 6,6 %. Odkazy Reference Související články Kibuc Masakr na hudebním festivalu v Re'im Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Re'im na Wikimedia Commons (hebrejsky) (anglicky) Oficiální stránky Oblastní rady Eškol Archivováno 11. 5. 2008 na Wayback Machine. (hebrejsky) Oficiální stránky obce
Réïm

Réïm (Compagnons) est un kibboutz du Néguev occidental situé dans le Hevel Eshkol. Il dépend du conseil régional d'Eshkol. Il est rattaché au mouvement kibboutz. Il a été créé dès 1949 par des membres du Palmah. L'origine de son nom vient du Tel Gamma situé à l'ouest du kibboutz et dont le nom arabe est Tel Aldjama (tel de la compagnie). Son activité est basée sur l'agriculture (les vergers, la ferme et les poulailler) en coopération avec d'autres kibboutzim. Dans le kibboutz, il y a également un centre d'usinage de métal au laser. Le kibboutz a été construit par l'architecte Hanan Hebron. Attaques du 7 octobre 2023 Le 7 octobre 2023, au cours de l'invasion du sud d'Israël lors de l'opération Déluge d'al-Aqsa, alors qu'a lieu un festival de musique près du kibboutz, des membres militants de l'organisation terroriste Hamas envahissent le site de la manifestation, tirent sur la foule, prennent des otages, les torturent, en décapitent certains, causant la mort de 364 personnes et faisant plus de 2 000 blessés. Le même jour, les terroristes du Hamas s'emparent de la base militaire de Réïm, principale base chargée des opérations militaires sur la bande de Gaza , avant d'en être délogés par une opération des forces armées israéliennes. Références Portail d’Israël