Kfar Saba

Kfar Saba (hebrejsky כְּפַר סָבָא, doslova „Dědečkova vesnice“ nebo „Savova vesnice“, arabsky كفر سابا, v oficiálním přepisu do angličtiny Kefar Sava) je město v Izraeli, v Centrálním distriktu. Geografie Město leží v nadmořské výšce 30 metrů, cca 17 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu, v metropolitní oblasti Guš Dan, na okraji územně souvislého pásu městského osídlení aglomerace Tel Avivu, který na severní straně od města přechází v zemědělsky využívanou krajinu s rozptýleným osídlení. Na západě sousedí Kfar Saba s městem Ra'anana, na jihu s Hod ha-Šaron. Na východě se Kfar Saba dotýká Zelené linie, která odděluje Izrael v jeho mezinárodně uznávaných hranicích od území Západního břehu Jordánu s palestinským městem Kalkílija. Východně od města protéká vádí Nachal Hadas. Kfar Saba se nachází v nejužším místě středního Izraele, kde vzdálenost mezi nejzápadnějším výběžkem palestinských území (Kalkílija) a břehem Středozemního moře dosahuje jen cca 14 kilometrů. Město je napojeno na četné dálniční a silniční dopravní tahy v aglomeraci Tel Avivu. V severojižním směru jsou to dálnice číslo 4 (takzvaná "Stará dálnice") a zejména dálnice číslo 6 (nová takzvaná "Transizraelská dálnice"), která probíhá východně od města. Po jižním okraji města, na pomezí katastrů měst Kfar Saba a Hod ha-Šaron, byla trasována nová dálnice číslo 531 a podél ní i železniční trať Tel Aviv – Ra'anana. Jsou na ní zde železniční stanice Kfar Saba Nordau (otevřena roku 2003) a železniční stanice Hod ha-Šaron Sokolov (v provozu od r. 2006). Město leží v oblasti s hustým osídlením, v naprosté většině židovským. Menší sídla izraelských Arabů se nacházejí pouze na východním okraji aglomerace Tel Avivu, cca 5 kilometrů odtud (města Džaldžulija nebo Kafr Kasim). Dějiny Moderní Kfar Saba navazuje na stejnojmennou starověkou lokalitu zmiňovanou v díle Flavia Iosepha jako Capharsaba. Později byla vesnice osídlena Araby a existovala zde až do poloviny 20. století jako Kafr Saba. Moderní židovská Kfar Saba vznikla roku 1903. Už v roce 1892 zakoupila skupina židovských podnikatelů pozemky o rozloze 7000 dunamů (7 kilometrů čtverečních) v této lokalitě a plánovala jejich prodej individuálním zájemcům o farmaření. V této fázi zde ale nevzniklo žádné židovské osídlení. Až v roce 1903 západně od arabské vesnice vznikla židovská osada jako součást projektu židovských zemědělských osad spravovaných organizací Jewish Colonization Association, která pokračovala v předchozích sponzorských a podnikatelských aktivitách Edmonda Jamese de Rothschilda. 21. června 1904 dosáhla tato organizace dohody s obyvateli nedaleké zemědělské osady Petach Tikva ohledně předání některých zemědělských pozemků pro účely nově budované vesnice. Kfar Saba byla organizována jako mošava, tedy individuálně hospodařící vesnice. V této rané fázi byla dceřinou osadou považovanou za součást Petach Tikva. Teprve v roce 1913 zde byly dokončeny první stálé obytné budovy. V srpnu 1910 byla Kfar Saba napadena a zdemolována arabskými útočníky z města Kalkílija. V roce 1917 se do Kfar Saby uchýlili mnozí židé z Tel Avivu a Jaffy vypuzení tureckými úřady. Během arabských výtržností v roce 1921 byla Kfar Saba opět napadena a zdejší obyvatelé se museli dočasně vystěhovat. Ve 20. letech 20. století šlo stále o menší sídlo vesnického typu s populací cca 450 lidí. Původní zaměření na pěstování citrusů bylo nahrazeno pěstováním mandlovníků. Populace začala růst a ve 40. letech 20. století už měla obec přes 3 a půl tisíce obyvatel. Formálně šlo stále o zemědělskou osadu, ale fakticky začala nabývat městského charakteru. V roce 1947 tu byla založena Me'irova nemocnice). V květnu 1948 ovládly oblast okolo Kfar Saba židovské síly (Hagana). Obyvatelé arabské vesnice Kafr Saba v té době opustili své domovy. Z jejich vesnice zůstala stát jen škola, dvě mešity a zbytky muslimského hřbitova. Po vzniku státu Izrael se Kfar Saba stala místem, kam směřovali mnozí noví přistěhovalci a byl zde pro ně zřízen uprchlický tábor (takzvané Ma'abarot). 1. dubna 1962 získala Kfar Saba status města. Demografie Kfar Saba je město se smíšenou populací, tedy složenou ze sekulárních i nábožensky orientovaných obyvatel, přičemž ale sekulární obyvatelé převažují a tvoří přibližně 85 % obyvatelstva. Podle údajů z roku 2009 tvořili naprostou většinu obyvatel Židé – přibližně 80 600 osob (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu, ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství, přibližně 83 500 osob). Po roce 1948 zažila Kfar Saba skokový nárůst populace, který ji prakticky okamžitě proměnil na sídlo městského typu. Následoval setrvalý růst. V současnosti jde o větší sídlo, které v roce 2017 dosáhlo stotisícové hranice. K 31. prosinci 2017 zde žilo 100 000 lidí. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kfar Saba na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky města