NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Berechja

Berechja (hebrejsky בֶּרֶכְיָה, v oficiálním přepisu do angličtiny Berekhya) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Chof Aškelon. Geografie Leží v nadmořské výšce 44 metrů v pobřežní nížině, v regionu Šefela. Podél západní strany obce protéká vádí Nachal Evta. Obec se nachází 6 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 46 kilometrů jihojihozápadně od centra Tel Avivu, cca 58 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 5 kilometrů východně od města Aškelon. Berechji obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Berechja je na dopravní síť napojena pomocí lokální silnice číslo 3500, jež jižně od vesnice ústí do dálnice číslo 35. Dějiny Berechja byla založena v roce 1950. Zakladateli mošavu byli Židé z Tuniska respektive z ostrova Džerba. V obci funguje zdravotní středisko, obchod a základní náboženská škola. Demografie Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Berechji Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 1181 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 0,4 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Chof Aškelon
Berekhya

Berekhya (Hebrew: בֶּרֶכְיָה) is a moshav in southern Israel. Located four kilometres east of Ashkelon, it falls under the jurisdiction of Hof Ashkelon Regional Council. In 2024 it had a population of 1,308. History The moshav was founded in the winter of 1950 by immigrants from the Tunisian island of Djerba, who had formed a community whilst in a camp in Pardes Hana. Its name is an expression of the founders' wishes for the blessing (Hebrew: בְּרָכָה, Brakha) of God. References
Berechja

Berechja (hebr. ברכיה) – moszaw położony w samorządzie regionu Chof Aszkelon, w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Leży w północno-zachodniej części pustyni Negew, w odległości 4 km na wschód od miasta Aszkelon, w otoczeniu wioski Kefar Silwer, oraz moszawów Nir Jisra’el, Hodijja i Maszen. Historia Pierwotnie w miejscu tym znajdowała się arabska wioska Julis, jednak podczas wojny o niepodległość w 1948 jej mieszkańcy uciekli w obawie przed pogromami ze strony żydowskiej Hagany. Moszaw został założony zimą 1950 przez żydowskich imigrantów z tunezyjskiej wyspy Dżerba. Nazwa jest związana z mocnym pragnieniem pierwszych założycieli moszawu, aby otrzymać błogosławieństwo od Boga. Edukacja W moszawie znajdują się religijne szkoły: Ha-Jeshiva Letse'irim Religious Center i Morasha Berkiya Religious School. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie, uprawach w szklarniach, oraz hodowli bydła mlecznego i drobiu. Komunikacja Przez wioskę przebiega droga nr 3500, którą jadąc na południe dojeżdża się do skrzyżowania z drogą ekspresową nr 35 (Aszkelon–Hebron) i moszawu Maszen. Natomiast jadąc na północny wschód dojeżdża się do moszawu Hodijja i skrzyżowania z drogą ekspresową nr 3 (Aszkelon–Modi’in-Makkabbim-Re’ut). Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Berechja Google Maps Mapa moszawu Berechja Amudanan
Tušija

Tušija (hebrejsky תּוּשִׁיָּה‎, v oficiálním přepisu do angličtiny Tushiyya, přepisováno též Tushia) je vesnice typu společná osada (jišuv kehilati) v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Sdot Negev. Geografie Leží v nadmořské výšce 106 metrů na severozápadním okraji pouště Negev; v oblasti která byla od 2. poloviny 20. století intenzivně zúrodňována a zavlažována a ztratila charakter pouštní krajiny. Jde o zemědělsky obdělávaný pás přiléhající k pásmu Gazy a navazující na pobřežní nížinu. Obec se nachází 14 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 74 kilometrů jihojihozápadně od centra Tel Avivu, cca 76 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 5 kilometrů západně od města Netivot. Tušiji obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. 7 kilometrů severozápadním směrem ale začíná pásmo Gazy s početnou arabskou (palestinskou) populací. Tušija je na dopravní síť napojena pomocí lokální silnice 2422, jež severovýchodně od vesnice ústí do dálnice číslo 25. Dějiny Tušija byla založena v roce 1958. Podle jiného zdroje se zde první obyvatelé usadili 3. března 1957. Jejími zakladateli byli Židé z Evropy a severní Afriky, napojení na mládežnické hnutí Bnej Akiva a náboženskou sionistickou organizaci ha-Po'el ha-Mizrachi, která v tomto regionu zřídila celý blok nábožensky orientovaných osad (Šuva Alef – dnešní Šuva, Šuva Bet – dnes Zimrat, Šuva Gimel – dnes Šokeda, Šuva Dalet – nerealizovaná vesnice Cumcha, Šuva He – dnes Tušija, Šuva Vav – dnes Kfar Majmon, Tkuma a Jošivja). V prvních letech čelila vesnice těžké ekonomické situaci. Většina nově zbudovaných domů zůstávala prázdná. Kulturním a náboženským středem obce se stala ješiva. Zpočátku se osada pracovně nazývala Šuva He ('שובה ה) – podle nedaleké vesnice Šuva. Pak byla vesnice pojmenována podle biblického citátu z Knihy přísloví 2,7: „Pro přímé má pohotovou pomoc, je štítem těm, kdo žijí bezúhonně“ Místní ekonomika je orientována na sektor služeb. Velká část obyvatel pracuje ve školství. Společně se sousední vesnicí Kfar Majmon vytváří Tušija jeden stavební celek (dříve nebyly ani jednoznačně administrativně odděleny) a obě obce sdílejí některé instituce a služby. Funguje tu zdravotní středisko, sportovní areály, obchod se smíšeným zbožím, synagoga a mikve. Demografie Obyvatelstvo osady je nábožensky orientované. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Tušiji Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 991 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 8,4 %. Odkazy Reference Související články společná osada Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Tušija na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Sdot Negev
Tushia

Tushia (Hebrew: תושיה, lit. 'Wisdom') is a religious community settlement in southern Israel. Located around five kilometres from Netivot and east of Kfar Maimon, it falls under the jurisdiction of Sdot Negev Regional Council. In 2024 it had a population of 473. History The village was established in 1958 and was initially named Shuva Heh, before adopting its current name, taken from the Book of Proverbs 2:7; He layeth up sound wisdom for the upright, He is a shield to them that walk in integrity; References
Tuszijja

Tuszijja (hebr.: תושיה) – wieś położona w samorządzie regionu Sedot Negew, w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Leży w zachodniej części pustyni Negew, w pobliżu miasta Netiwot. Historia Osadę założono w 1958. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne Tuszijji Google Maps Mapa Tuszijji
Sde Nican

Sde Nican (hebrejsky שְׂדֵה נִצָּן‎, doslova „Pole poupat“, v oficiálním přepisu do angličtiny Sede Nizzan, přepisováno též Sde Nitzan) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Eškol. Geografie Leží v nadmořské výšce 135 metrů na severozápadním okraji pouště Negev; v oblasti která byla od 2. poloviny 20. století intenzivně zúrodňována a zavlažována a ztratila charakter pouštní krajiny. Jde o zemědělsky obdělávaný pás přiléhající k pásmu Gazy a navazující na pobřežní nížinu. Jižně od vesnice ovšem ostře začíná zcela aridní oblast pouštního typu zvaná Cholot Chaluca. Obec se nachází 21 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 99 kilometrů jihojihozápadně od centra Tel Avivu, cca 98 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 35 kilometrů západně od města Beerševa. Sde Nican obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. 8 kilometrů severozápadním směrem ale začíná pásmo Gazy s početnou arabskou (palestinskou) populací. Sde Nican je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice 2310, která na severu ústí do lokální silnice 232 a na východě do lokální silnice 222. Dějiny Sde Nican byl založen v roce 1973. Je součástí kompaktního bloku zemědělských vesnic, do kterého spadají obce Ami'oz, Cochar, Ješa, Mivtachim, Ohad, Sde Nican, Talmej Elijahu. Zakladateli mošavu byla skupina Židů z anglicky mluvících zemí. Osadníci zpočátku pobývali provizorně v sousedním mošavu, zároveň začali obdělávat zemědělské pozemky a budovat trvalé domy. Název mošavu je volným překladem jména Bloomfield – významného sponzora vzniku této vesnice. Místní ekonomika je založena na zemědělství (pěstování květin v skleníkách, sadovnictví), ale většina obyvatel za prací dojíždí mimo obec. V mošavu funguje plavecký bazén, sportovní areály, synagoga, mikve, knihovna, společenské centrum a obchod se smíšeným zbožím. Demografie Obyvatelstvo mošavu je smíšené, tedy sekulární i nábožensky orientované. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Sde Nican Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě stagnující populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 304 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 0,7 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sde Nican na Wikimedia Commons (hebrejsky) (anglicky) Oficiální stránky Oblastní rady Eškol Archivováno 11. 5. 2008 na Wayback Machine.
Sde Nitzan

Sde Nitzan (Hebrew: שְׂדֵה נִצָּן, lit. Field of (Flower) Buds) is a moshav in the northern Negev desert in Israel. Located twelve kilometres east of Kerem Shalom, 8 km east of Gaza Strip and 35 km west of Beersheba, it falls under the jurisdiction of Eshkol Regional Council. In 2024 it had a population of 550. History The moshav was established in 1973 by immigrants from English speaking countries, with the name being an approximate translation of the name of a Jewish philanthropist named Bloomfield ("Field of Flowers"). References
Sede Niccan

Sede Niccan (hebr. שדה ניצן) – moszaw położony w samorządzie regionu Eszkol, w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Leży w zachodniej części pustyni Negew, w pobliżu Strefy Gazy. Historia Moszaw został założony w 1973 przez imigrantów z Anglii i Stanów Zjednoczonych. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie oraz uprawach warzyw i kwiatów w szklarniach. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Sede Niccan Google Maps Mapa moszawu Sede Niccan
Tal El

Tal El (hebrejsky טַל אֵל, doslova „Boží rosa“, v oficiálním přepisu do angličtiny Tal-El) je vesnice typu společná osada (jišuv kehilati) v Izraeli, v Severním distriktu, v Oblastní radě Misgav. Geografie Leží v nadmořské výšce 124 metrů, v Horní Galileji, cca 10 kilometrů východně od břehů Středozemního moře. Je situována na pahorcích, které tvoří západní okraj Galileji a které západně odtud přecházejí do pobřežní nížiny. Severně od vesnice protéká vádí Nachal Chamra, která zde poblíž ústí do Nachal Jichar. Na jihu začíná lesní komplex Ja'ar Achihud. Obec se nachází cca 100 kilometrů severovýchodně od centra Tel Avivu a cca 22 kilometrů severovýchodně od centra Haify. Tal El obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky smíšené. 2 kilometry na sever leží město Džulis, které obývají Drúzové, 2 kilometry na západ pak město Džudejda-Makr, které obývají izraelští Arabové. Arabská jsou i městská sídla na východ odtud v údolí Bejt ha-Kerem (s výjimkou židovského města Karmiel). Krajina mezi těmito městskými centry je ale postoupena řadou menších židovských vesnic. Obec Tal El je na dopravní síť napojena pomocí místní komunikace, jež sem odbočuje z dálnice číslo 70. Dějiny Vesnice Tal El byla založena v roce 1980 v programu Micpim be-Galil, který vrcholil na přelomu 70. a 80. let 20. století a v jehož rámci vznikly v Galileji desítky nových židovských vesnic s cílem posílit židovské demografické pozice v tomto regionu a nabídnout kvalitní bydlení kombinující výhody života ve vesnickém prostředí a předměstský životní styl. Zakladateli obce byla skupina 12 rodin židovských přistěhovalců z tehdejšího SSSR. Koncem 90. let 20. století procházela vesnice ekonomickou krizí, která skončila přijetím reforem a utlumením zemědělských aktivit. Vesnice, do té doby organizována jako mošav, se tehdy proměnila na společnou osadu. V obci funguje několik průmyslových firem, část obyvatel za prací dojíždí mimo obec. V Tal El je k dispozici obchod, zdravotní ordinace, plavecký bazén, synagoga, sportovní areály a zařízení předškolní péče o děti. Regionální základní škola je v obci Gilon. Vesnice má výhledově dosáhnout kapacity 750 rodin. Demografie Obyvatelstvo Tal El je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili populaci v Tal El Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší sídlo vesnického typu s dlouhodobě rostoucím počtem obyvatel. K 31. prosinci 2014 zde žilo 1072 lidí. Během roku 2014 populace stoupla o 3,0 %. Odkazy Reference Související články společná osada Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Tal El na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Bet Alon (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Galil (hebrejsky) Oficiální profil obce na portálu Rom Galil (hebrejsky) Oficiální internetové stránky obce[nedostupný zdroj]
Tal-El

Tal El (Hebrew: טַל-אֵל, lit. God's Dew) is a community settlement in northern Israel. Located in the Galilee between Acre and Karmiel, it falls under the jurisdiction of Misgav Regional Council. In 2024 it had a population of 1,316. History The village was established in 1980 by ten families from the Soviet Union and two from Israel. The name was chosen because the tribe of Asher, who lived in this area, and the whole of Israel were blessed with dew from heaven. (Deuteronomy 33:24-28) References
Tal-El

Tal-El (hebr. טל אל; ang. Tal-El; pol. Boża Rosa) – wieś komunalna położona w Samorządzie Regionu Misgaw, w Dystrykcie Północnym, w Izraelu. Położenie Tal-El jest położona na wysokości 124 metrów n.p.m. na południowo-zachodnim krańcu Górnej Galilei. Leży na wzgórzu będącym wydłużeniem w kierunku zachodnim zboczy pasma górskiego Matlul Curim. Okoliczny teren opada w kierunku zachodnim do wzgórz Zachodniej Galilei i dalej na równinę przybrzeżną Izraela. Na północnym zachodzie są położone źródła strumienia Jicchar. Wzgórza położone na południu porasta kompleks leśny Achihud. W otoczeniu Tal-El znajdują się miejscowości Dżudajda-Makr, Kafr Jasif, Julis, Jirka, Madżd al-Krum i Sza’ab, kibuce Jasur, Kiszor, Pelech i Tuwal, moszaw Achihud, oraz wieś komunalna Gilon. Na wschód od osady znajduje się baza wojskowa Jirka (prawdopodobnie są to magazyny amunicji). Podział administracyjny Tal-El jest położona w Samorządzie Regionu Misgaw, w Poddystrykcie Akka, w Dystrykcie Północnym Izraela. Demografia Stałymi mieszkańcami wsi są wyłącznie Żydzi. Tutejsza populacja jest świecka: Źródło danych: Central Bureau of Statistics. Historia Wieś powstała w 1980 roku w ramach rządowego projektu Perspektywy Galilei, którego celem było wzmocnienie pozycji demograficznej społeczności żydowskiej na północy kraju. Założycielami była grupa 12 rodzin imigrantów z krajów byłego ZSRR. Początkowo był to typowy rolniczy moszaw. Pod koniec lat 90. XX wieku osada znalazła się w głębokim kryzysie ekonomicznym, który wymusił na mieszkańcach przeprowadzenie reform. W międzyczasie zdecydowano się na odejście od działalności rolniczej, i przekształcono moszaw w wieś komunalną. Istnieją plany rozbudowy wsi. Edukacja Wieś utrzymuje przedszkole. Starsze dzieci są dowożone do szkoły podstawowej w wiosce Gilon. Kultura i sport W wiosce jest ośrodek kultury z biblioteką. Z obiektów sportowych są basen pływacki, boisko do piłki nożnej i koszykówki, korty tenisowe oraz siłownia. Infrastruktura W wiosce jest przychodnia zdrowia, synagoga, sklep wielobranżowy oraz warsztat mechaniczny. Gospodarka Lokalna gospodarka opiera się na działalności usługowej. Część mieszkańców dojeżdża do pracy w pobliskich strefach przemysłowych. Transport Z wsi wyjeżdża się na zachód na drogę nr 70 pomiędzy miejscowościami Dżudajda-Makr a Julis. Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne wsi Tal-El. [w:] Google Maps [on-line]. [dostęp 2013-07-09]. (ang.). Mapa wsi Tal-El. [w:] Amudanan [on-line]. [dostęp 2013-07-09]. (hebr.).
Šibolim

Šibolim (hebrejsky שִׁיבֳּלִים‎, doslova „Klasy“, v oficiálním přepisu do angličtiny Shibbolim, přepisováno též Shibolim) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Sdot Negev. Geografie Leží v nadmořské výšce 135 metrů na severozápadním okraji pouště Negev; v oblasti která byla od 2. poloviny 20. století intenzivně zúrodňována a zavlažována a ztratila téměř charakter pouštní krajiny. Jde o zemědělsky obdělávaný pás nedaleko od pásma Gazy, navazující na pobřežní nížinu. Obec se nachází 22 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 76 kilometrů jihojihozápadně od centra Tel Avivu, cca 73 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 3 kilometry jižně od města Netivot. Šibolim obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. Šibolim je na dopravní síť napojen pomocí lokální silnice 2444. Východně od vesnice prochází dálnice číslo 25. Dějiny Šibolim byl založen v roce 1952. Jde o součást jednotně řešeného bloku těsně na sebe navazujících zemědělských vesnic zvaného Šaršeraot. Tvoří jej obce Giv'olim, Ma'agalim, Mlilot, Šaršeret a Šibolim. Původně se mošav pracovně nazýval Šaršeret Bet ('שרשרת ב). Nynější název je symbolický, odkazuje na agrární charakter zdejšího osídlení. Zakladateli vesnice byla skupina Židů z Íránu, napojených na náboženskou sionistickou organizaci ha-Po'el ha-Mizrachi. Před založením vesnice pobývali v provizorních přistěhovaleckých táborech, pak v nově zřízené nedaleké vesnici Jachini, kde jim ale nevyhovovalo tamní prostředí. Proto nakonec přesídlili sem. Osada Šibolim vznikla 22. února 1952, jako druhá v tomto bloku židovských vesnic. V první vlně do ní přišlo 60 rodin. Někteří ovšem brzy odešli, protože vesnice se nacházela v těžké ekonomické situaci. Místní ekonomika je založena na zemědělství (pěstování květin, zeleniny, polních plodin, sadovnictví). Funguje tu synagoga, mikve a sportovní areály. Demografie Obyvatelstvo mošavu je nábožensky orientované. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Šibolim Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě rostoucí populací. K 31. prosinci 2014 zde žilo 303 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 8,2 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Šibolim na Wikimedia Commons (hebrejsky) Oficiální stránky Oblastní rady Sdot Negev
Shibolim

Shibolim (Hebrew: שיבולים, lit. 'Ears') is a moshav in southern Israel, consisting of conservative and religious Jews. Located near Netivot and covering 4,000 dunams, it falls under the jurisdiction of Sdot Negev Regional Council. In 2024 it had a population of 431. History The village was established on 22 February 1952 by immigrants from Iran and Kurdistan, who had previously been living in Yakhini. It was initially named Sharsheret Bet, before adopting its current name, taken from the Tanakh. Notable residents include Eliezer Avtabi, a member of the Knesset for the National Religious Party. References External links Shibolim Negev Information Centre
Szibbolim

Szibbolim (hebr. שיבולים) – moszaw położony w samorządzie regionu Sedot Negew, w Dystrykcie Południowym, w Izraelu. Leży w środkowej części pustyni Negew, w pobliżu miasta Netiwot. Historia Moszaw został założony w 1957 przez imigrantów z Iranu i Kurdystanu. Gospodarka Gospodarka moszawu opiera się na intensywnym rolnictwie i uprawach w szklarniach. Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne moszawu Szibbolim Google Maps Mapa moszawu Szibbolim
Shibbolim

Shibbolim (hebreiska: שבלים) är en ort i Israel. Den ligger i distriktet Södra distriktet, i den centrala delen av landet. Shibbolim ligger 139 meter över havet och antalet invånare är 350. Terrängen runt Shibbolim är platt. Runt Shibbolim är det ganska glesbefolkat, med 42 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Netivot, 3,4 km nordväst om Shibbolim. Trakten runt Shibbolim består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Shibbolim.
Dekel

Dekel (hebrejsky דֶּקֶל, doslova „Palma“, v oficiálním přepisu do angličtiny Deqel) je vesnice typu mošav v Izraeli, v Jižním distriktu, v Oblastní radě Eškol. Geografie Leží v nadmořské výšce 106 metrů na severozápadním okraji pouště Negev; v oblasti která byla od 2. poloviny 20. století intenzivně zúrodňována a zavlažována a ztratila charakter pouštní krajiny. Jde o zemědělsky obdělávaný pás přiléhající k pásmu Gazy a navazující na pobřežní nížinu. Jižně od tohoto sídelního pásu ovšem ostře začíná zcela aridní oblast pouštního typu zvaná Cholot Chaluca. Obec se nachází 18 kilometrů od břehu Středozemního moře, cca 105 kilometrů jihojihozápadně od centra Tel Avivu, cca 106 kilometrů jihozápadně od historického jádra Jeruzalému a 42 kilometrů západně od města Beerševa. Dekel obývají Židé, přičemž osídlení v tomto regionu je etnicky převážně židovské. 6 kilometrů severozápadním směrem ale začíná pásmo Gazy s početnou arabskou (palestinskou) populací. 6 kilometrů na západ leží izraelsko-egyptská hranice. Dekel je na dopravní síť napojen pomocí místních komunikací, které ústí do lokální silnice 232. Dějiny Dekel byl založen v roce 1982. Leží v kompaktním bloku zemědělských vesnic Chevel Šalom, do kterého spadají obce Avšalom, Dekel, Cholit, Jated, Jevul, Kerem Šalom, Pri Gan, Sdej Avraham, Sufa a Talmej Josef. Jejími zakladateli byla skupina 48 židovských rodin z města Jamit na Sinajském poloostrově, které bylo vystěhováno v důsledku podpisu egyptsko-izraelské mírové smlouvy, kdy Izrael území Sinaje vrátil Egyptu. Na svátky pesach v roce 1982 se usídlili zde. V této lokalitě již roku 1956 vznikla polovojenská osada typu Nachal zvaná Dekel. Po Suezské krizi roku 1956 ovšem byl tento opěrný bod zrušen. Vesnice obsahuje 72 rodinných farem. Místní ekonomika je založena na zemědělství (pěstování zeleniny, citrusů a květin). Zhruba polovina obyvatel ovšem za prací dojíždí mimo obec. V obci fungují sportovní areály. Dále je tu synagoga. Vesnice plánuje stavební expanzi, která má zahrnovat 116 stavebních parcel nabízených soukromým uchazečům. Demografie Obyvatelstvo mošavu je sekulární. Podle údajů z roku 2014 tvořili naprostou většinu obyvatel v Dekel Židé (včetně statistické kategorie „ostatní“, která zahrnuje nearabské obyvatele židovského původu ale bez formální příslušnosti k židovskému náboženství). Jde o menší obec vesnického typu s dlouhodobě kolísající populací, která po roce 2008 skokově narostla. K 31. prosinci 2014 zde žilo 296 lidí. Během roku 2014 populace klesla o 0,7 %. Odkazy Reference Související články mošav Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dekel na Wikimedia Commons (hebrejsky) (anglicky) Oficiální stránky Oblastní rady Eškol Archivováno 11. 5. 2008 na Wayback Machine.
Dekel

Dekel (Hebrew: דֶּקֶל, lit. 'Palm tree'), officially Dekel-Kfar Shitufi (Hebrew: דקל-כפר שיתופי, lit. 'Dekel - Co-operative Village') is a moshav in southern Israel. Located in the Hevel Shalom area of the north-western Negev desert near the Egypt-Gaza Strip-Israel border, it falls under the jurisdiction of Eshkol Regional Council. In 2024 it had a population of 453. History A Nahal settlement by the name of Dekel was established in the area in 1956, but was abandoned after the Suez Crisis later in the year. A gar'in group by the same name was formed in the Israeli settlement of Yamit in 1979. However, its establishment on the ground was delayed by the Camp David Accords which meant that Israel had to withdraw from Sinai. The moshav was founded in April 1982 by the eponymous Aguda Shitufit (Co-operative Union) with the help of the Jewish Agency. References