NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Gran Hotel (Palma de Mallorca)

El Gran Hotel de Palma de Mallorca es una construcción modernista del arquitecto Lluís Domènech i Montaner, inaugurada el 9 de febrero de 1903. Está situada en el número 3 de la Plaza Weyler (Mallorca, Islas Baleares, España). Representa una de las muestras más importantes del modernismo en la isla, con una fachada ricamente ornamentada con elementos escultóricos y cerámicas. Además, contaba con grandes innovaciones industriales como calefacción, a través de calderas construidas en Mallorca, o la fabricación de su propia electricidad, con unos equipos Ahlemeyer de baterías de acumuladores que daban luz a 450 bombillas incandescentes. Contaba también con ascensor y agua caliente. El Gran Hotel fue el pionero de la industria turística y hotelera de gran lujo en Mallorca. Era el mejor de los hoteles mallorquines en lujo y clase, y hasta la inauguración del Hotel Ritz en Madrid, el Gran Hotel fue el más lujoso de España. Debido a acontecimientos como la guerra civil española (1936-1939) y la 2.ª Guerra Mundial (1939-1945), el hotel cerró sus puertas en el año 1941 y es adquirido al año siguiente por el Estado para alojar el Instituto Nacional de Previsión.​ El hotel sufrió grandes modificaciones, desfigurando la planta baja con particiones y haciendo desaparecer las arcadas y las columnas. Estas modificaciones le hicieron perder su carácter de arquitectura de vanguardia y, al mismo tiempo, catalanista. En 1993 el edificio fue comprado y reconvertido en centro cultural, actual CaixaForum Palma de la Fundación "la Caixa". El centro es la sede de periódicas exposiciones, conciertos, conferencias, y alberga una exposición pictórica permanente dedicada a Anglada Camarasa. La tarea de recuperar este elemento histórico estuvo a cargo de Jaume Martínez y Pere Nicolau. Tarea difícil debido a las numerosas modificaciones interiores, incluso estructurales, que había sufrido el edificio en las últimas etapas de su vida. Esto también se veía condicionado por las funciones a las cuales iba a ser destinado posteriormente. Una de las últimas intervenciones a las cuales ha sido sometido fue la introducción de una sala de conferencias y audiciones en la planta subterránea. Los gruesos muros de carga del edificio se han eliminado y han sido sustituidos columnas que dejan casi exenta y etérea toda la zona. Véase también Can Casasayas Bienes de interés cultural de Palma de Mallorca Bienes de interés cultural de las Islas Baleares Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Gran Hotel. Guía de Mallorca: Centro histórico Archivado el 30 de octubre de 2014 en Wayback Machine. RECORRIDO POR EL G R A N HOTEL - Raco.cathttps://www.raco.cat › article › download
Gran Hotel (Palma)

Le Gran Hotel est un ancien hôtel historique de Palma de Majorque, la capitale des îles Baléares en Espagne. Il fait partie du centre historique de la ville[réf. à confirmer]. Histoire L'hôtel a été conçu par le célèbre architecte moderniste catalan Lluís Domènech i Montaner et achevé en 1903. Aujourd'hui, le bâtiment a été transformé en un centre culturel, qui abrite la Fundación la Caixa. Il contient une exposition permanente de peintures d'Anglada Camarasa. Le bâtiment est l'un des exemples les plus importants du modernisme catalan sur l'île, avec une façade richement décorée de sculptures et de céramiques. Références Portail des îles Baléares Portail de l’Art nouveau Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Гранд-Готель (Пальма)

Гранд-Готе́ль (кат. Grand Hotel) — історичний готель у місті Пальма, о. Мальорка, Балеарські острови, Іспанія. Розташований на площі Вейлера. Збудований 1903 року в стилі каталанського модерну за проектом архітектора Луїса Доменека-і-Монтанера. Фасади будівлі прикрашені скульптурними і керамічними елементами. Будівля готелю стала провісником туристичного буму на острові. У 1993 році після повної реставрації тут відкрито культурний центр, резиденцію громадського фонду (Fundación la Caixa). Усередині діє постійна експозиція живопису художника-постімпресіоніста Ерменхільдо Англада-Камараса. Регулярно проводяться виставки і концерти. Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Гранд-Готель Інформація на сайті www.cult-turist.ru [Архівовано 20 січня 2015 у Wayback Machine.] (рос.)
Arenal d'en Castell

Arenal d'en Castell is a small town in Es Mercadal, Menorca. It is also a start/arrival point for two stages of the GR 223 - Camí de Cavalls. The town has a long sandy beach and is built around the sides of the bay overlooking the sea. It mainly consists of vacation villas and apartments with a few larger hotels. The beach is well served with four restaurants - La Paella and El Copas being the two most established - with other amenities in the vicinity such as a small supermarket and a pharmacy. The beach is as popular with residents of the island as tourists, known mostly for its beautiful sand and clean turquoise water. References
Arenal del Castillo

El Arenal del Castillo (en catalán y oficialmente S'Arenal d'en Castell) es una playa y una localidad situada en la costa norte de Menorca, en el municipio español del Mercadal. Tiene una población de 447 habitantes (2011). La playa tiene una longitud de 660 metros y una anchura de 25. Detrás hay una urbanización del mismo nombre. Al oeste de esta playa se encuentra el Arenal de Son Saura. Aunque las playas son de dominio público, dado que las fincas eran de titularidad privada (pertenecientes a la familia Saura), eran de facto, playas privadas hasta que Santiago Saura las vendió.
Torre de Sanitja

La torre de Sanitja és una torre costanera de defensa construïda en el tombant del segle xviii i XIX pels anglesos. La torre, que és un Bé d'Interès Cultural, defensava la cala, el port de Sanitja, que en l'antiguitat clàssica (segles I-III) va ser un port de certa rellevància: Sanisera. La torre va ser construïda en els anys 1800-1802 per enginyers britànics. Es va construir amb morter de pedra amb fileres verticals de carreus de reforç. Tenia tres plantes, amb accés a la planta del mig. Posteriorment es va obrir una porta a la planta baixa que dona accés a un espai octogonal de tres habitacions cobertes per dues voltes de canó, que s'usaven com a magatzem de pólvora, recanvis i material divers. En ser una torre considerada petita, no tenia escala interior que comuniqués els diferents pisos, que estaven separats per trapes i a través de la xemeneia. El terrat superior estava rodejat per un parapet delimitat per dos cordons de pedra: en ells 'hi muntava l'artilleria. Degut al gran deteriorament causat pel pas dels anys, la torre està parcialment derruïda i no es pot visitar per dins. L'any 2016, la formació política Entesa des Mercadal i Fornells va presentar un moció perquè el consistori instés al Ministeri de Medi Ambient a restaurar la torre. Cinc anys més tard es va restaurar la torre amb 248.773 € provinents del fons de l'impost de turisme sostenible. Referències Bibliografia de Nicolás Mascaró, Joan C. Talaies i torres de defensa costanera. Fornals Villalonga, Francisco. Torres defensivas de Menorca.
Torre de Sanitja

Der Torre de Sanitja ist ein Küstenverteidigungsturm im Gemeindegebiet von Es Mercadal auf der Baleareninsel Menorca. Der Turm wurde in den Jahren 1800–1802 zum Schutz der Hafeneinfahrt von britischen Ingenieuren erbaut. Er hat drei Stockwerke mit einem Zugang zur mittleren Etage. Später wurde im Erdgeschoss eine Tür eingebaut, die Zugang zu einem achteckigen Raum mit drei Kammern bietet, die von Tonnengewölben bedeckt sind. Diese Räume wurden als Pulver- und Ersatzteilelager genutzt. Der Turm steht unter Denkmalschutz und wurde unter RI-51-0008578 im Register Bien de interés cultural eingetragen. Aufgrund der starken Verwitterung wurde im Laufe der Zeit das Bauwerk teilweise zerstört und kann nicht mehr im Inneren besichtigt werden. Im Jahr 2016 stellte die Fraktion der Regionalpartei Entesa von Mercadal und Fornells einen Antrag an das Umweltministerium, den Turm wiederherzustellen. Siehe auch Liste der Martello-Türme auf Menorca Weblinks Einzelnachweise
Torre de Sanitja

La torre de Sanitja es una torre costera de defensa construida a principios de siglo XIX por los ingleses.​ La torre, que es Bien de Interés Cultural, defendía la cala, que en la antigüedad clásica (siglos I-III) fue un puerto de cierta relevancia: Sanisera. La torre fue construida en los años 1800-1802 por ingenieros británicos.​ Se construyó con mortero de piedra con hileras verticales de sillares de refuerzo. Tenía tres plantas, con acceso a la segunda planta. Posteriormente se abrió una puerta en la planta baja que daba paso a un espacio octogonal de tres habitaciones cubiertas por dos bóvedas de cañón, que se utilizaban como almacén de pólvora, repuestos y otro material. Al ser una torre considerada pequeña, no tenía escalera interior que uniera los diferentes pisos, que estaban comunicados por trampillas y a través de la chimenea. Debido al gran deterioro causado por el paso de los años, la torres está parcialmente derruida y no se puede visitar por dentro.​ En el año 2016, la formación política local Entesa des Mercadal i Fornells presentó una moción para que el consistorio instara al Ministerio de Medio Ambiente a restaurar la torre.​ Referencias Bibliografía de Nicolás Mascaró, Joan C. Talaies i torres de defensa costanera. Fornals Villalonga, Francisco. Torres defensivas de Menorc. Fernández de la Fuente, Mónica. «Torres Martello en la isla de Menorca (Congreso de Castellología, Madrid, 7–9 marzo de 2012)» (PDF). Lagarda, Ferran. Las Torres de Defensa Costera de Menorca. El Origen de las Torres Martello. p. 404. ISBN 9788496810532.
Tour de Sanitja

La tour de Sanitja est une tour de guet côtière du début du XIXe siècle située à Es Mercadal, sur l'île de Minorque (Îles Baléares, Espagne). Elle est classée comme bien d'intérêt culturel. Description Construite par les Anglais entre 1800 et 1802 en mortier de pierre, la tour de Sanitja surveille l'entrée du port. Elle possédait trois niveaux, l'accès se faisant alors par le premier étage. Plus tard, une porte est ajoutée au rez-de-chaussée. De petite dimension, la tour ne possède pas d'escalier et on passait d'un étage à l'autre par des trapes. Laissée à l'abandon depuis longtemps, la tour est fortement détériorée et ne se visite donc pas à l'intérieur. De plus, c'est une propriété privée. En 2016, la formation politique Entesa des Mercadal i Fornells présente une motion pour que le Ministère de l'Environnement fasse restaurer la tour. La tour de Sanitja fait l’objet d’un classement en Espagne au titre de bien d'intérêt culturel depuis le 30 novembre 1993. Notes et références Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail des îles Baléares Biens d’intérêt culturel en Espagne
Sanitjai torony

A sanitjai torony a Spanyolországhoz tartozó Menorca sziget egyik 19. századi építészeti emléke, egy katonai őrtorony maradványa. Története és leírása Az erődtornyot 1800 és 1802 között építették brit hadmérnökök, még mielőtt az amiens-i békének köszönhetően Menorca végleg Spanyolországhoz került volna. Az öbölben, amit őrzött, már a római időkben is működött egy kikötő. A kör alaprajzú, hengeres, háromszintes kőépítmény Menorca szigetének északi részén, a sanitjai kikötő közelében található. Közigazgatásilag Mercadal község részét képezi. Az elhagyatott, részben el is pusztult torony külső részén néhány függőleges sáv látható, ezek a szerkezet megerősítését szolgálják. Jelenlegi bejárata a középső szinten nyílik, de régebben a földszinten is volt egy kapuja, amely egy nyolcszögletű, két dongaboltozattal fedett belső térbe vezetett. Ez a rész három szobára volt osztva, és itt tárolták a lőport és az egyéb ellátmányokat. Mivel az épület kis méretű volt, így nem volt benne hely lépcsőket kialakítani: a szintek közötti átjárást csapóajtókon és a kéményen keresztül oldották meg. Az épület tetejét kőmellvéd veszi körül, itt egyetlen tüzérségi egységet tudtak elhelyezni. A torony közelében egy másik épület maradványai is felfedezhetők: ez a dragonyosoknak adhatott szállást, akik a sziget őrtornyai között közvetítették az üzeneteket, amikor az időjárás nem tette lehetővé a tűz- és füstjelek használatát. Képek Jegyzetek
Alcudia

Alcudia (catalansk: Alcúdia) er en by og kommune i det østlige Spanien på øen Mallorca i provinsen De Baleariske Øer. Den har et indbyggertal på 21.907 (2025) indbyggere. Byen blev grundlagt 123 år f.Kr. Den gamle del af byen er omgivet af en bymur fra middelalderen, og inden for bymuren finder man smalle gader, kirker og et arkæologisk museum. Et væsentlig trækplaster for mange udenlandske turister er stranden Playa de Alcudia. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Alcúdia

Alcúdia is een plaats en gemeente op het Spaanse eiland Mallorca, in de regio Balearen. De gemeente heeft een oppervlakte van 60 km² en telt 21.907 inwoners (2025). De historische binnenstad, gelegen tussen de baaien van Alcúdia en Pollença, wordt nog voor een belangrijk deel omsloten door stadsmuren van middeleeuwse oorsprong. De parochiekerk San Jai­me is als hoekpilaar bij de vesting aangetrokken. Van deze vesting vormen ook de beide stadspoor­ten een deel. Ze zijn opgetrokken uit geel zandsteen. De Puerta de San Sebastián ontsluit de stad in de richting van Palma, de oudere Puerta de Xara in de richting van de haven. Zowel aan de binnen- als de buitenkant kan men langs de muur lopen. In de nabijheid is een kleine, ongeveer honderd jaar oude arena voor stierengevechten te vinden. Alcúdia wordt gekarakteriseerd door de typische kenmerken van een compacte historische vestingstad: de straten zijn smal en schaduwrijk, met veel oude huizen. Daartussen staat het oude stadhuis. In het cen­trum lopen al de straten iets op. Dat is de erfenis van de Arabieren. Toen deze in het jaar 903 in de baai van Alcúdia aan land gingen, trof­fen ze de ruïnes aan van de door de Vandalen in 450 verwoeste Romeinse stad Pollentia. In plaats van de nederzetting weer op te bouwen, stichtten ze op de zee­waarts gelegen heuvel (alkudia in het Arabisch) een nieuwe stad. Voor de naam lieten ze zich in­spireren door de ligging. Alcudia werd de hoofdstad van het ver­overde eiland. Deze eer ging in de loop van de Arabische heerschappij over op Palma, wat een rivaliteit van honderden jaren lang tussen beide steden teweeg­bracht. Deze rivaliteit bestaat nog steeds. Al meer dan 60 jaar voor­ziet de energiecentrale bij Alcúdia geheel Mallorca van elektriciteit, behalve Palma. De capaciteit vol­staat bovendien om het naburige eiland Menorca te voorzien. Het toeristische imperium van Alcúdia strekt zich uit naar beide kanten van het schiereiland La Victoria. De aan de baai van Pollença grenzende kant is bijna vol­ledig bebouwd; daar liggen de kleinere vakantieoorden zoals Mal Pas en Bonaire. Het 16 km lange strand aan de baai van Alcúdia kent nog onbebouwde plekken. Het belangrijkste vakantiecen­trum is het 3 km ten zuiden van de stad gelegen Port d' Alcudia. Dit is in het noordoosten van Mallorca de levendigste haven voor visserij, handels- en pleziervaart. 's Zo­mers is Port d'Alcudia een drukke badplaats met voornamelijk grote hotels en appartementen, met cafés, disco's en toeristen. Kernen De gemeente bestaat uit de volgende kernen: Alcúdia (5906 inwoners) Mal Pas-Bonaire (532 inwoners) Port d'Alcúdia (4189 inwoners) Son Fe (319 inwoners) Marina Manresa (493 inwoners) Platja d'Alcúdia (4458 inwoners) Demografische ontwikkeling Bron: INE; 1857-2011: volkstellingen Fotogalerij Externe link Nederlandse Alcúdia site
Alcúdia

Alcúdia (hiszp. Alcudia) – gmina w Hiszpanii, w prowincji Baleary, we wspólnocie autonomicznej Balearów, o powierzchni 60,05 km². W 2011 roku gmina liczyła 19 586 mieszkańców. Historia Obszar dzisiejszej Alcúdii był zamieszkały już w czasach prehistorycznych, ale zyskał na znaczeniu wraz z pojawieniem się tu Rzymian w II wieku n.e. Stworzyli osadę o nazwie Pollentia i przemienili ją w ważny punkt handlowy. W późniejszych czasach miasto zostało zniszczone przez Wandalów i piratów. Maurowie, którzy kolejno przybyli na wyspę, w pobliżu ruin rzymskiego miasta utworzyli nowe, nazywając je Al-Kúdia ("na wzgórzu"). W czasie rekonkwisty, Majorka została wyzwolona spod rządów arabskich przez króla Jaume I w 1229 r. Jego następca, Jaume II, założył pod koniec XIII w. osadę Alcúdia i otoczył murami obronnymi. Przypisy
Alcúdia

Alcúdia (em catalão e oficialmente) ou Alcudia (em castelhano) é um município da Espanha na ilha de Maiorca, província e comunidade autónoma das Ilhas Baleares. Tem 60,1 km² de área e em 2021 tinha 20 651 habitantes (densidade: 343,6 hab./km²). Era conhecida como Pollentia durante o período romano. Demografia Referências
Алькудия (Испания)

Алькудия (исп. Alcudia) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Балеарские острова. Находится на острове Мальорка. Муниципалитет находится в составе района (комарки) Райгер. Занимает площадь 59,89 км². Население — 19 112 человек (на 2010 год). Расстояние до административного центра провинции — Пальмы-де-Мальорка — 59 км. Галерея Население Примечания Ссылки Официальная страница Página del Ayuntamiento Página del Club Bàsquet Alcúdia
Alcúdia

Alcúdia är en kommun och stad i comarcan Raiguer på norra delen av Mallorca i den autonoma regionen Balearerna i Spanien. Hela kommunen hade 19 296 invånare i början av 2016, Centralorten hade vid samma tidpunkt 7 269 invånare, och inom kommunen ligger även de nästan lika stora orterna Platja d'Alcúdia (5 560 invånare) och Port d'Alcúdia (4 882 invånare). Huvuddelen av stadens turisthotell befinner sig i Port d'Alcúdia och Platja d'Alcúdia utmed den 14 kilometer långa strand som sträcker sig till Can Picafort. I Alcúdia finns en välbevarad men levande gammal stadsdel som omges av en medeltida stadsmur. I Port d'Alcúdia sträcker sig stranden från marinan vidare mot Can Picafort. Ungefär halvvägs byter området namn och kallas för Platja de Muro. Det området tillhör inte Alcúdias kommun, utan Muro. Mellan Port d'Alcúdia och Can Picafort ligger det skyddade våtlandskapet S'Albufera. Historik Platsen där Alcúdia ligger har varit bebodd sedan bronsåldern. Romarna kom till Mallorca vid nuvarande Alcudia 123 före Kristus och därefter grundlades Palma på södra Mallorca och Pollentia i norr vid Bahia de Alcúdia. Staden omtalades i Rom för sitt förstklassigt tyg för togor. När romarriket gick under, plundrades Pollentia av pirater och av vandalerna vid flera tillfällen. Till slut övergavs staden och den kvarvarande befolkningen skapade en ny och mer skyddad stad inåt landet. Med morernas invasion av Mallorca fick området nytt liv. I trakten kring de gamla romerska ruinerna skapades en större lantegendom. Platsen på kullen fick det arabiska namnet Alcúdia som betyder "på kullen". År 1229 besegrade Jakob I av Aragonien morerna och övertog makten på Mallorca. Hans efterföljare Jakob II köpte 1298 upp egendomen Alcúdia och beordrade byggandet av staden. Han anlade en kyrka, kyrkogård, prästgård samt ett torg. Samtidigt påbörjades byggandet av en komplett ringmur, som skulle skydda inte bara staden utan hela område. Arbetet med murverket avslutades 1362. Stadsplanen som då lades, gäller än idag. Under renässansen förstärktes murarna och en yttre ringmur byggdes. Denna är idag riven och endast lämningar kvarstår. Under 1500-talet drabbas Alcúdia vid många tillfällen av pirater. Staden avfolkades kraftigt och riskerade av överges helt. År 1779 togs beslut om att bygga ut hamnen i Alcúdia för att rädda staden. Turismen Alcúdia har långa perioder varit utsatt för pirater. Periodvis har Alcúdia också under sin moderna historia varit nästan övergiven. De gamla husen och den gamla stadsplanen med slingriga gränder och små torg har dock bevarats. På 1960- och 1970-talen ledde turismen till ett ekonomiskt uppsving. Kommunen har satsat på att bevara den gamla staden innanför stadsmurarna. Idag är stora delar bilfria och restriktioner avseende nybyggnationer har införts. Husens fasadfärg har begränsats till de traditionella historiska färgerna. Bildgalleri Källor Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Alcúdia.
Алькудія

Алькудія (ісп. Alcudia) — муніципалітет і містечко у північній частині Балеарського острову Майорка, Іспанія. Це головний туристичний центр на півночі Майорки на східному узбережжі. Примітки Посилання Офіційний вебсайт Інформація про місто Алькудія на вебсайті abc-mallorca.de (нім.)
Hospital Comarcal d'Inca

L'Hospital Comarcal d'Inca és un hospital general d'aguts ubicat al municipi d'Inca (Mallorca) a les Illes Balears. Va esser inaugurat el 26 de febrer de 2007. Aquest centre sanitari disposa de 158 llits instal·lats, 5 sales d'operacions, 1 sala destinada a cirurgia menor ambulatòria, 30 locals de consultes externes, 11 sales de radiodiagnòstic entre altres dependències i una superfície total construïda aproximada de 25.000 m². Les principals vies d'accés a l'hospital són l'autovia Ma-13 per la sortida 27 i la línia d'autobús que uneix, cada 30 minuts, el centre de la ciutat d'Inca i l'hospital amb un bus-llançadera. Àrea d'influència L'àrea d'influència de l'hospital, dedins l'ordenament territorial de la sanitat pública a les Illes Balears, comprèn 7 zones bàsiques de salut (ZBS): ZBS des Blanquer, ZBS des Raiguer, ZBS des Pla, ZBS de Torrent de Sant Miquel, ZBS de Marines, ZBS d'Alcúdia y ZBS de Pollença. Aquestes zones de salut formen part del sector sanitari d'Inca, dedins de l'àrea de salut de Mallorca. Els núclis principals de població, entre d'altres, ubicats a l'àrea d'influència de l'hospital són: Inca, Binissalem, Sineu, Sa Pobla, Muro, Alcúdia i Pollença. La població de cobertura del centre, a 31 de desembre de 2008, era de 113.119 persones. Cartera de serveis Enllaços externs Govern de les Illes Balears Servei de Salut de les Illes Balears (ib-salut) Hospital Comarcal d'Inca Arxivat 2009-02-28 a Wayback Machine. L'hospital a Google Maps
Hospital Comarcal d’Inca

Das Hospital Comarcal d’Inca (kastilisch Hospital Comarcal de Inca) ist ein Regionalkrankenhaus in der Gemeinde Inca auf der spanischen Baleareninsel Mallorca. Das am 26. Februar 2007 eingeweihte Zentrum verfügt über 165 Betten, 5 Operationssäle, 1 Raum für kleinere ambulante Operationen und 11 Radiologieräume auf rund 25.000 m² überbauter Fläche. Die Hauptbevölkerungszentren, die sich unter anderem im Einzugsbereich des Krankenhauses befinden, sind: Inca, Binissalem, Sineu, Sa Pobla, Muro, Alcúdia und Pollença. Das Krankenhaus steht unter der Verwaltung des Gesundheitsdienstes der Balearen. IB-SALUT ist die in der spanischen Autonomen Gemeinschaft der Balearen zuständige Gesundheitsbehörde. Die Hauptzufahrtsstraßen zum Krankenhaus sind die Autobahn MA-13, über die Ausfahrt 27, und die Buslinie, die alle 30 Minuten das Zentrum der Stadt Inca und das Krankenhaus mit einem Bus-Shuttle verbindet. Weblinks Einzelnachweise