Col·legi Mare Alberta

El Col·legi Mare Alberta, conegut anteriorment com a Col·legi de la Puresa, és una escola religiosa de Palma fundada el segle xix. D'ençà de 1874 pertany a les religioses de la Puresa de Maria, i disposa de dues seus: a Son Rapinya, l'escola de primària i secundària; i a la Vileta, l'ensenyament superior universitari. Història Origen El Col·legi de la Puresa va ser fundat a Palma el 1809 pel bisbe de Mallorca Bernat Nadal i Crespí com una escola femenina de monges. Inicialment es trobava al carrer de la Pau, però el 1815 el bisbe va adquirir Can Clapers, la seu actual, i l'escola s'hi va traslladar. El bisbe següent, Pedro González Vallejo (1819-1824) va dinamitzar-lo. El 1829 Ferran VII, rei d'Espanya, va concedir-li el títol de reial durant el bisbat d'Antonio Pérez de Hirias. El 1851 el bisbe Rafael Manso va precisar els estatuts del reial col·legi. Esplendor El reial col·legi va viure moments d'esplendor durant els primers anys. Tots els bisbes l'havien protegit i considerat seu; la monarquia i els governs espanyols li havien concedit privilegis; el cos de mestres s'havia consagrat a l'educació del jovent femení amb cos i ànima amb els vots de castedat, pobresa i obediència; i les famílies distingides hi confiaren l'educació de les seves filles. La fama de les seves labors i brodats va arribar fora de les illes. Decadència Alguns governs varen reduir les dotacions del fundador fins a suprimir-les. Arran d'aquesta situació, les noves mestres no vivien segons els objectius de l'institut i la disciplina es va relaxar. El 16 de juliol de 1852 el bisbe Salvà volgué reanimar de nou l'escola donant la direcció a les religioses del Sagrat Cor. Les filles de la noblesa tornaren a omplir el col·legi, però el 13 d'abril de 1854 les religioses abandonaren l'illa de Mallorca. El juliol s'intentà agregar el col·legi a l'Institut del Cor de Maria i al gener del 1859 s'intentà l'annexió al col·legi de Barcelona. Al seu torn, el bisbe volia que les religioses de Nostra Senyora de Loreto el dirigissin, però, després de visitar-lo, varen rebutjar la proposta. El 5 de març de 1865 va morir Maria Ferrer, la directora, i va succeir-la Margalida Anna Fiol, que va cessar el 30 de novembre. Llavors fou nomenada Francisca Castelló, i el 12 d'abril de 1866 començà el rectorat de Catalina Gili. Renaixença El 23 d'abril de 1870, Alberta Giménez va arribar al Reial Col·legi. Era una casa deixada, amb pocs mobles, sense material didàctic i amb 30 pessetes al banc. Alberta va posar-se a la feina malgrat aquests entrebancs i el primer de maig és nomenada rectora, mentre que Tomàs Rul·lan fou nomenat visitador. El 28 de setembre, el bisbe Salvà va aprovar les bases redactades per Alberta i Tomàs i un articulat per al Col·legi. Això va permetre revifar l'escola; tant es va alçar la fama del col·legi que el 1872 es converteix en la primera Escola Normal de Mestres de Balears per a dones, la segona d'Espanya. La mare Alberta va morir el 21 de desembre de 1922, però el Col·legi va créixer en prestigi i en alumnes, i la Congregació de germanes de la Puresa de Maria, fundada per ella, assumí la gestió de l'escola. A finals dels anys quaranta, l'edifici del carrer de la Puresa ja era petit, de manera que es va edificar un nou centre a Avinguda d'Alemanya, reanomenat «Colegio Madre Alberta». El 1965 s'edificà un nou edifici a Son Puigdorfila, vora el camí dels Reis, que començà la seva activitat escolar el curs 1968-1969: aquest és l'actual Col·legi de «Madre Alberta» de Son Rapinya. Escola Normal Al començament, l'Escola Normal per a dones la dirigí la mare Alberta, durant quaranta anys, fins al 1912. L'any 1948 les germanes de la Puresa crearen l'Escola Alberta Giménez, la qual es traslladà a Son Serra i, de l'octubre de 1972 ençà, té la seu a la Vileta. Fou adscrita a la UIB el 1978 i, amb l'aparició de la LOGSE, passà a denominar-se Escola Universitària Alberta Giménez. Del curs 2005-2006 ençà és un Centre d'Ensenyament Superior. A la seu del carrer de la Puresa hi ha actualment un museu on es pot visitar l'obra feta al Reial Col·legi de la Puresa i a l'Escola Normal de Mestres. Controvèrsies L'escola fou un dels darrers centres d'ensenyament femenins a admetre al·lots i, de fet, en els darrers temps, l'escola ha estat objecte d'atenció dels mitjans de comunicació per les seves posicions conservadores en temes de sexualitat. Semblantment, l'escola ha estat acusada d'episodis d'homofòbia i de no facilitar la matrícula a famílies immigrants, i també s'han produït episodis en la comunitat educativa de rebuig al català. Escola Universitària El Centre d'Ensenyament Superior Alberta Giménez (CESAG) és un centre d'ensenyament superior adscrit a l'escola Mare Alberta. Neix quan, l'any 1872, el Ministeri d'Instrucció Pública confià a Alberta Giménez la direcció de la primera Escola Normal de Mestres de Balears, càrrec que exercí durant quaranta anys, fins al 1912. L'any 1948 esdevengué l'Escola Alberta Giménez, la qual, de l'octubre de 1972 ençà, està situada a La Vileta, vora el camí dels Reis. Fou adscrita a la UIB el 1978 i, amb l'aparició de la LOGSE, passà a denominar-se Escola Universitària Alberta Giménez. D'ençà del curs 2005-2006, és un centre d'ensenyament superior. Actualment, i d'ençà de 2014, es troba adscrit a la Universitat Pontifícia de Comillas, i es troba dirigit per la Dra. Julia Violero. Referències Enllaços externs Web del centre (castellà)