NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Sóller

Sóller is een gemeente op het Spaanse eiland Mallorca in de provincie en regio Balearen met een oppervlakte van 43 km². Sóller telt 13.491 inwoners (2021). Binnen de gemeentegrenzen vallen eveneens het havenplaatsje Port de Sóller, Biniaraix en Binibassi. Het oude stratenplan is van islamitische oorsprong en het centrum bevat veel huizen uit de zestiende tot achttiende eeuw. De Ferrocarril de Sóller is een nostalgische houten tram met als bouwjaar 1912. Deze verbindt de stad Sóller (spreek uit: sóljer) met de 5 km verder gelegen haven Port de Sóller. Stad en haven liggen in een dal dat wordt afgeschermd door de bergmassieven van de Sierra de Alfabia, van de Puig de L'Ofre en van de Puig Major. Hier gedijen olijfbomen en allerlei soorten citrusvruchten. De in het hele dal aangelegde terrascultures met hun bevloeiingssysteem zijn een erfenis van de Arabische veroveraars, die zich rond 950 in de 'gouden schelp' (Arabisch: suliar) vestigden. Port de Sóller is tot een vakantieplaats en toeristische trekpleister uitgegroeid, die vooral in de zomer door veel toeristen wordt bezocht. Het merendeel hiervan bereikt het dorp middels de spoorverbinding tussen Palma en Sóller. Sinds 1912 rijdt er dagelijks een trein over deze geëlektrificeerde route van 27,3 km. De reis met de "Sinaasappel Express" duurt ongeveer een uur en voert door dertien tunnels. Ook in het dorp zelf wordt middels een oude verbinding het vervoer geregeld; hier gebruikt men een oude tramverbinding tussen het treinstation en de lager gelegen haven. Dezelfde maatschappij die de treinverbinding exploiteert - de Ferrocarril de Sóller - is ook hier verantwoordelijk voor. Bezienswaardigheden De tramlijn die sinds 1913 Sóller met Puerto de Sóller verbindt is uitgegroeid tot een toeristische attractie. De kerk Sant Bartomeu werd in zijn huidige gedaante gebouwd tussen 1688 en 1733. Binnen vallen een aantal gotische en vooral barokke altaarstukken op. De voorgevel werd geïnspireerd door de neogotiek. Ze is opgetrokken in de plaatselijke grijze kalksteen van de vallei. Ze dateert uit 1904 en werd ontworpen door Rubió i Bellver, een leerling van Antoni Gaudí. Het gebouw van de Banco de Sóller werd in 1912 herwerkt in de stijl van het Catalaans modernisme door Rubió i Bellver. Het huis is opgetrokken in dezelfde grijze kalksteen als de voorgevel van de kerk Sant Bartomeu die slechts door een straatje van het bankgebouw is gescheiden. Het heeft een imposante hoekerker en even indrukwekkend ijzerwerk voor de vensters. Sóller bezit een aantal modernistische woonhuizen die aan het begin van de 20e eeuw werden gebouwd in opdracht van teruggekeerde en rijk geworden emigranten die de art nouveau hadden opgemerkt in Frankrijk. de torre Picada is een bewakingstoren uit 1622 die uitkijkt over Puerto de Sóller. Ze bevindt zich op 157 meter hoogte en is 11 meter hoog. Demografische ontwikkeling Bron: INE; 1857-2011: volkstellingen
Sóller

Sóller – miasto w Hiszpanii w północno-zachodniej części wyspy Majorka. To także nazwa położonego kilkanaście kilometrów dalej, na wybrzeżu, portu o tej samej nazwie (Port de Sóller). Do portu z miasta można dostać się zabytkowym tramwajem. Region znany jest z gajów pomarańczowych i cytrynowych, nazywanych doliną drzew pomarańczowych (Velle de los Naranjos), oraz z drzew oliwnych, migdałowych i figowych. Galeria Przypisy
Сольер

Сольер (кат. Sóller) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Балеарские острова. Находится на северо-западе острова Мальорка, в горах Сьерра-де-Трамонтана. Муниципалитет входит в состав района (комарки) Сьерра-де-Трамонтана. Население Примечания Ссылки Página del Ayuntamiento Старинный поезд Пальма Сольер
Sóller

Sóller är en tätort och en kommun på Mallorca i den autonoma regionen Balearerna i Spanien. Antalet invånare är 13 882 (2025). Kommunen Sóller gränsar till Bunyola, Deià, Fornalutx och Escorca. Det omges av bergskedjan Serra de Tramuntana. De viktigaste orterna i kommunen är centralorten Sóller och hamnen Port de Sóller (2 885 invånare år 2009). Tätorten Sóller har järnvägsförbindelse med Palma de Mallorca med smalspårsbanan Ferrocarril de Sóller och spårvagnsförvindelse med Port de Sóller med Tramvia de Sóller. I järnvägsstationen finns ett museum med verk av Pablo Picasso och Joan Miró. Bildgalleri Källor Noter Externa länkar Sóllers webbplats Wikimedia Commons har media som rör Sóller.
Сольєр

Сольєр (ісп. Sóller) — місто та муніципалітет поблизу північно-західного узбережжя Балеарського острова Майорка, Іспанія, за 3 км углиб країни від Порт-де-Сольєр, у великій долині у формі чаші, яка також включає село Форналуч і села Бініарайкс і Бінібассі. Населення становить близько 14 тис. Трамвай «Tranvía de Sóller» зв'язує Сольєр із Порт-де-Сольєр. Примітки Посилання Офіційний вебсайт (ісп.) (кат.)
Cal Català

Cal Català (popularment Cas Català) és una localitat turística pertanyent al municipi mallorquí de Calvià. És la localitat del municipi més pròxima a Palma, davant l'hotel Maricel. Als seus carrers neix el Passeig Calvià, el qual uneix els diferents nuclis del municipi en un recorregut de 32 quilòmetres. El 2009 tenia 3.501 habitants. És una urbanització gran i tranquil·la. Només hi ha un supermercat: les altres botigues estan a fora de la urbanització. Les festes de són a mitjan setembre i consisteixen en música, una fideuada i dues festes d'escuma: una d'infantil i una de juvenil. Història Hom hi troba l'Hostal Cas Català (actualment Zhero Hotel), el qual compta amb la llicència d'obertura més antiga de l'ajuntament, la qual fou atorgada el segle xix. A començament del segle XX era el lloc més allunyat al qual hom podia arribar amb tramvia partint de Palma. A començament dels anys 50 fou un lloc d'aixopluc de molts de personatges populars, tant del cinema com de la política. Entre ells destaquen els actors Tyrone Power, Rita Hayworth, Johnny Hallyday, Sylvie Vartan i Richard Nixon. El setembre del 2011, un incendi forestal va obligar a desallotjar alguns veïns. Referències Enllaços externs Cas Català Ses Illetes (castellà) Fitxa a Mallorcatour.net Arxivat 2012-09-13 a Wayback Machine. (anglès)
Cas Català-Ses Illetes

Cas Català-Ses Illetes (o Cas Català, también conocida como Illetes; en catalán, islotes) es una localidad perteneciente al municipio de Calviá, en la isla de Mallorca, la mayor de las Baleares (España). Es la localidad más cercana a la capital de la isla. En sus calles nace el Paseo Calviá, el cual une a los distintos núcleos del municipio en un recorrido de 32 kilómetros. Historia A principios de los años 50 consistió en lugar de cobijo de muchos personajes populares, tanto del cine como de la política. Entre ellos destacan los actores Errol Flynn (junto a Patricia Wymore, su última esposa), Tyrone Power, Rita Hayworth, Johnny Hallyday, Sylvie Vartan y Richard Nixon. También estuvieron alojados en uno de sus hoteles el rey Saud de Arabia Saudí y el emperador de Etiopía Haile Selassie. En septiembre de 2011, un incendio forestal obligó a desalojar a algunos vecinos. Turismo Cuenta con el Hostal Cas Català, cuya licencia de apertura es la más antigua del ayuntamiento, ya que le fue concedida en el siglo XIX. En 2007 fue remodelado y renombrado como Zhero, por ser un nombre más fácil de anunciar en Europa.​ A principios del siglo XX era el lugar más alejado al que se podía llegar en tranvía desde Palma, la capital de la isla. Cuenta con playas y grandes chalets. Las fiestas de Cas Catalá son a mediados de septiembre, ofreciendo música, una fideuá a los vecinos y dos fiestas de espuma: infantil y juvenil. Véase también Sierra de Tramontana Referencias
Ca’s Català-Illetes

Ca’s Català-Illetes (hiszp. Cas Català) – miejscowość w Hiszpanii, na Balearach, na Majorce, w comarce Serra de Tramuntana, w gminie Calvià. Według danych INE z 2005 roku miejscowość zamieszkiwało 3286 osób. Numer kierunkowy to +34. Bibliografia Cas Català. L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana
Castell del Rei (Pollença)

El castell del Rei és un castell roquer situat a la muntanya del Castell del Rei, a la vall de Ternelles, a Pollença, i té una alçada de 492 m. A l'època romana, ja fou usat com a fortificació i en l'època musulmana fou, amb el castell d'Alaró l'últim reducte de resistència a les tropes catalanes que van envair Mallorca el 1229. Resistiren fins al març de 1231. Un altre fet històric destacat que succeí allà fou el de la resistència que oferí, el 1343 i durant tres mesos de setge, el darrer reducte dels fidels al rei de Mallorca Jaume III, quan aquest ja havia perdut el seu regne i se l'havia annexionat la corona d'Aragó de Pere el Cerimoniós. El castell fou usat de talaia més que de recinte per a la defensa. Fou abandonat al segle xviii i es va anar deteriorant. Actualment està en ruïnes, i és de propietat privada, i prohibida l'entrada; per a més informació, acudiu a l'ajuntament de Pollença o a les oficines de turisme de la localitat. Actualment, el camí que condueix al castell és motiu de controvèrsia. Malgrat ser un camí públic, els propietaris (la família March) han obtingut de restringir-ne l'accés. El poeta Miquel Costa i Llobera va escriure el poema Castell del Rei el 1896. En pollencí oral: "U castell d'u rei". Referències Bibliografia Vilanova, Tomeu / Cerdà, Mateu (1.994) - Ternelles i el Castell del Rei. Itineraris de Pollença núm 3 Palma: Ajuntament de Pollença. 47 pàg.
Castillo del Rey (Pollensa)

El Castillo del Rey es un castillo roquero situado en la montaña del Castillo del Rey en el Valle de Ternelles, en Pollensa y tiene una altura de 492 m. En la época romana, ya fue usado como fortificación y en la época musulmana, fue, con el Castillo de Alaró el último reducto de resistencia a las tropas de Jaime I de Aragón que invadieron Mallorca en 1229. Resistieron hasta marzo de 1231. Otro hecho histórico destacado que sucedió allí fue el de la resistencia que ofreció, en 1343 y durante tres meses de asedio, el último reducto de los fieles al rey de Mallorca Jaime III cuando éste ya había perdido su reino y se lo había anexionado la Corona de Aragón de Pedro el Ceremonioso.​ El castillo fue usado de atalaya más que de recinto para la defensa. Fue abandonado en el siglo XVIII y se fue deteriorando. Actualmente está en ruinas, siendo de propiedad privada y prohibida la entrada. Actualmente el camino que conduce al castillo es motivo de controversia. Siendo un camino público, los propietarios (la familia March) han logrado restringir su acceso. El poeta Miguel Costa y Llobera escribió el poema Castillo del Rey en 1896. En pollencí oral: "U castell d'u rei". Véase también Bienes de interés cultural de las Islas Baleares Referencias Bibliografía Vilanova, Tomeu / Cerdà, Mateu (1.994) - Ternelles i el Castell del Rei. Itineraris de Pollença núm 3 Palma: Ayuntamiento de Pollensa. 47 pág. (en catalán) Enlaces externos
Central tèrmica de Son Reus

La central tèrmica de Son Reus és una central elèctrica de cicle combinat de Mallorca situada al municipi de Palma. Funciona amb gasoil com a combustible principal, per bé que també pot cremar gas natural. Consta de dos grups tèrmics denominats Son Reus I i Son Reus II. La seva potència elèctrica total és de 215 MWe. Es va acabar de construir el 2005. És propietat d'Endesa. Referències
Kraftwerk Son Reus

Das Kraftwerk Son Reus (katalanisch Central Tèrmica de Son Reus, spanisch Central Térmica de Son Reus) ist ein Gas-und-Dampf-Kombikraftwerk auf der Baleareninsel Mallorca. Beschreibung Der Bau der Anlage in Palma rund 8 Kilometer nördlich vom Stadtzentrum im Ortsteil Son Reus begann im Jahr 2000 und wurde in drei Abschnitten errichtet. 2005 war der Bau abgeschlossen und ging ans Netz. Die erste Gruppe besteht aus vier einzelnen Gasturbinen von General Electric, Typ 6B, mit je 36 MW, die nicht im Verbund betrieben werden. Die erste GuD-Gruppe wurde mit drei Gasturbinen Alstom Typ GT8C mit je 52,5 MW und eine Dampfturbine Alstom Typ TC854MV122 mit 75 MW installiert und wurde 2001 in Betrieb genommen. 2005 wurde eine zweite GuD-Anlage mit zwei Gasturbinen General Electric Typ 6FA mit je 75 MW und einer Dampfturbine Siemens ST5 mit 75 MW in Betrieb genommen. Hinter den Gasturbinen verwendet Son Reus NEM Abhitzekessel und HRSG horizontale Zweidruckkessel mit Naturumlauf. Die Hochdruckseite arbeitet bei 89 bar und 540 °C. Die Niederdruckseite arbeitet bei 8 bar und 240 °C. Bis zur Eröffnung der Erdgaspipeline Península–Illes Balears im Jahr 2010 wurde das Kraftwerk mit Heizöl betrieben. Derzeit hat das Kraftwerk eine installierte Gesamtleistung von 601,5 MW und kann sowohl mit Erdgas als Hauptbrennstoff oder auch alternativ mit Dieselkraftstoff betrieben werden. Vorrangig wird dieses Kraftwerk im Mittellastbereich und bei Bedarf im Bereich des Spitzenstroms betrieben. Betreiber ist das spanische Energieunternehmen GESA-Endesa. Siehe auch Liste von Kraftwerken in Spanien Liste der Kraftwerke auf den Balearischen Inseln Gasoducte Península-Illes Balears, Erdgas Versorgung Quellen https://www.power-technology.com/projects/sonreus/ Einzelnachweise
Central térmica de Son Reus

La central térmica de Son Reus es una central termoeléctrica española de ciclo combinado situada en el término municipal de Palma de Mallorca. Su combustible es el gas natural y el gasoil y consta de dos ciclos combinados, Son Reus I y Son Reus II. También cuenta con cuatro turbinas de gas en ciclo abierto. Cuenta con una potencia instalada de 601,5 MW. Su construcción comenzó en el año 2000 y se realizó en diferentes fases, terminándose en 2005. Datos Técnicos Ciclo abierto 4 Turbinas de gas GE 6B de 36 MW. Ciclo Combinado I 3 Turbinas de gas Alstom GT8C de 52,5 MW. 3 Calderas de recuperación (HRSG) Cmi 1 Turbina de vapor Alstom TC854MV122 de 75 MW. Ciclo Combinado II 2 Turbinas de gas GE Frame 6FA (75W class) 2 calderas NEM de circulación natural 1 Turbina de vapor Siemens ST5 de 75MW. En la actualidad, ambos ciclos combinados queman gas natural como combustible principal, aunque pueden quemar también gasóleo. Propiedad La central de Son Reus está participada por: Endesa 100% Véase también Anexo:Centrales térmicas en España Referencias Power Technology-specificaciones Power Technology
ТЕС Сон-Реус

ТЕС Сон-Реус (Son Reus) – теплова електростанція на іспанському острові Майорка. В 2004 році на майданчику станції ввели в дію чотири встановлена на роботу у відкритому циклі газові турбіни потужністю по 36 МВт. У 2003-му став до ладу перший парогазовий блок комбінованого циклу потужністю 233 МВт, в якому три газові турбіни по 52,5 МВт живлять через відповідну кількість котлів-утилізаторів одну парову турбіну з показником 75 МВт. У 2006-му запустили другий парогазовий блок комбінованого циклу потужністю 230 МВт, в якому дві газові турбіни по 75 МВт живлять через відповідну кількість котлів-утилізаторів одну парову турбіну з показником 80 МВт. Первісно станція використовувала нафтопродукти, проте в 2011 році була переведена на природний газ, який надходить по трубопроводу Монтеса – Майорка. Примітки
Yacimiento arqueológico Closos de Can Gaià

Yacimiento arqueológico Closos de Can Gaià är en fornlämning i Spanien. Den ligger i regionen Balearerna, i den östra delen av landet, 600 km öster om huvudstaden Madrid. Yacimiento arqueológico Closos de Can Gaià ligger 40 meter över havet. Terrängen runt Yacimiento arqueológico Closos de Can Gaià är platt söderut, men åt nordväst är den kuperad. Havet är nära Yacimiento arqueológico Closos de Can Gaià åt sydost. Närmaste större samhälle är Manacor, 17,0 km norr om Yacimiento arqueológico Closos de Can Gaià. Trakten runt Yacimiento arqueológico Closos de Can Gaià består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Coma de n'Arbona

La Coma de n'Arbona és una coma situada a la intersecció entre el Penyal del Migdia i la Serra de Son Torrella, a la Serra de Tramuntana de Mallorca. Pertany al terme municipal de Fornalutx. Consta d'un més que acceptable pendent, que s'inicia en zona de carretera a partir de la cota 700 i acaba al capdavant del Puig Major a la cota 1150, prop de la corba de la Carretera Militar. Presenta un microclima peculiar: canalitza perfectament les entrades d'aire fred, i gràcies a les parets muntanyenques circumdants del Penyal i a la Serra de Son Torrella, concentra la major part de la precipitació quan aquesta és en forma de neu. És de les zones de Mallorca on la precipitació és més intensa i la cota de neu és més baixa. Fins i tot després de nevar, la neu es manté aquí amb major facilitat que a les muntanyes que l'envolten. A la Coma de n'Arbona es troben fins a quatre cases de neu, tot un patrimoni cultural de la Serra, que van servir per a emmagatzemar gel per a l'estiu durant segles. Referències
Coma de n'Arbona

La Coma de n'Arbona es una hondonada situada en el ángulo de intersección que forman el Penyal des Migdia y la Sierra de Son Torrella. Pertenece al término municipal de Fornaluch, en la isla de Mallorca, España. Consta de una pendiente que se inicia en zona de carretera a partir de la cota 800 y termina al frente del Puig Mayor en la cota 1216, justo en la curva de la Carretera Militar. Esta zona no tendría más historia si no fuera por su microclima tan peculiar que posee: canaliza perfectamente las entradas de aire frío, y gracias a las paredes montañosas circundantes del Penyal y a la Sierra de Son Torrella, concentra la mayor parte de la precipitación cuando esta es en forma de nieve. Incluso se puede comprobar, yendo en coche por la carretera nevando, que la precipitación es más intensa y la cota de nieve es más baja justo al pasar por esta zona. Incluso después de nevar, la nieve se mantiene ahí con mayor facilidad que las montañas que le rodean en cotas superiores. Este hecho no es un descubrimiento reciente, pues en la Coma de n´Arbona se hallan las Casas de Nieve o Cases de Neu, todo un patrimonio cultural de la Sierra, que sirvieron para almacenar hielo para el verano durante siglos. Y es precisamente en esta zona de microclima donde se halla la mayor concentración de estas casas: hasta cuatro.
Conseil insulaire de Formentera

Le Conseil insulaire de Formentera (en catalan : Consell Insular de Formentera) ou de manière abrégée Conseil de Formentera (en catalan : Consell de Formentera) est une institution de gouvernement de l'île de Formentera dans les îles Baléares. Historique Le Conseil insulaire a été créé en 2007 lors de l'approbation du nouveau statut d'autonomie des îles Baléares de 2007. Il a succédé au Conseil insulaire d'Ibiza et de Formentera qui avait été institué officiellement lors de l'adoption du statut d'autonomie des îles Baléares de 1983. Son fonctionnement est réglementé par la loi des conseils insulaires et la législation du régime local, et ses compétences dérivent du statut d'autonomie et des compétences d'une députation provinciale dont il constitue une forme insulaire. L'île de Formentera étant constituée officiellement d'une seule commune, le conseil insulaire de Formentera constitue en même temps le conseil municipal de la commune de Formentera. Voir aussi Sources (ca) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en catalan intitulé « Consell de Formentera » (voir la liste des auteurs). Articles connexes Conseil insulaire Liens externes (ca + es + en) Site officiel Portail de la politique Portail du droit Portail des îles Baléares
Conselho Insular de Formentera

Conselho Insular de Formentera (em catalão: Consell Insular de Formentera; em castelhano: Consejo Insular de Formentera) é a instituição governante da ilha de Formentera, na Espanha. Criação Os Conselhos Insulares foram criados em 1978, com a aprovação do regime pré-autônomo das Baleares, e foram oficialmente instituídos em 1983, com a aprovação do Estatuto de Autonomia das Ilhas Baleares. O Conselho de Formentera foi criado a partir do desmembramento do antigo Conselho Insular de Ibiza e Formentera, com a aprovação do Estatuto de Autonomia de 2007, no qual se previa, no seu Artigo 63, a constituição de um conselho insular diferenciado para a ilha. Presidentes Referências
Conseil insulaire de Majorque

Le Conseil insulaire de Majorque (en catalan : Consell Insular de Mallorca) ou de manière abrégée Conseil de Majorque (en catalan : Consell de Mallorca) est une institution de gouvernement de l'île de Majorque dans les îles Baléares. Il a été créé en 1978 lors de l'approbation du régime des conseils insulaires et institué officiellement par le statut d'autonomie des îles Baléares en 1983. Son fonctionnement est réglementé par la loi des conseils insulaires et la législation du régime local, et ses compétences dérivent du statut d'autonomie et des compétences d'une députation provinciale dont il constitue une forme insulaire. Présentation Voir aussi Sources (ca) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en catalan intitulé « Consell Insular de Mallorca » (voir la liste des auteurs). (es) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en espagnol intitulé « Consejo Insular de Mallorca » (voir la liste des auteurs). Article connexe Conseil insulaire Lien externe Site officiel Portail de la politique Portail du droit Portail des îles Baléares
Conselho Insular de Maiorca

Conselho Insular de Maiorca (em catalão: Consell Insular de Mallorca; em castelhano: Consejo Insular de Mallorca) é a instituição governante da ilha de Maiorca, na Espanha. Foi criado em 1978, com a aprovação do regime pré-autônomo das Baleares, e foi oficialmente instituído em 1983, com a aprovação do Estatuto de Autonomia das Ilhas Baleares. Atribuições Suas principais atribuições são cooperação jurídica e assistência econômica e técnica aos municípios da ilha, especialmente aqueles com menor capacidade econômica e de gestão; planejamento urbano e habitabilidade; planejamento espacial; patrimônio histórico e cultural monumental; desenvolvimento de empresas artesanais; atividades classificadas (espetáculos públicos e atividades recreativas); caça e pesca fluvial; promoção de esportes, lazer e turismo; serviços sociais e assistência a pessoas dependentes ou em situação de exclusão social; meio ambiente e gestão de resíduos. Presidentes Após a fase pré-autônoma, na qual Jeroni Albertí (UM) foi presidente do Conselho, oito presidências continuaram na fase autônoma até hoje: Referências
Embassament de Cúber

L'embassament de Cúber és un embassament artificial d'aigua que es troba a les faldes del Puig Major i del Morro de Cúber. Rep l'aigua del Torrent de Binimorat i del Torrent de Son Torrella, i a l'altra banda de la presa neix el Torrent d'Almedrà. Juntament amb l'embassament del Gorg Blau és propietat de l'Ajuntament de Palma i abasteix d'aigua el municipi i els seus voltants. L'aigua pròpia i provinent del Gorg Blau (bombada, perquè es troba a una cota inferior), es distribueix als municipis de la badia de Palma a través del Torrent d'Almedrà. Abans de la construcció de la presa el 1972, la zona era una vall de muntanya sense aigua embassada. Era part de les terres de la possessió de Cúber, les cases de la qual romanen al fons de l'embassament. Damunt l'embassament guaita el Morro de Cúber, que també pren el nom de la possessió. Referències