NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Cúber

Cúber ist ein Stausee auf der spanischen Mittelmeerinsel Mallorca. Durch die gute Straßenanbindung an die Ma-10 ist er ein viel besuchtes Ausflugsziel und Ausgangspunkt von Wanderungen. Lage Der Stausee liegt im Gebirge Serra de Tramuntana im Nordwesten der Insel im Gemeindegebiet von Escorca. Nördlich des Sees erhebt sich der Puig Major, der höchste Berg Mallorcas. Nordöstlich liegt mit dem Gorg Blau ein weiterer Stausee, zu dem über den Torrent de Gorg Blau eine Verbindung besteht. Nördlich des Sees verläuft die Landstraße Ma-10 von Pollença nach Sóller. An seinem südwestlichen Ende befindet sich die unbewirtschaftete Berghütte Refugi de Cúber. Geschichte Der Stausee befindet sich in einer Höhe von 750 Metern und entstand Ende der 1960er/Anfang der 1970er Jahre. Er hat ein Fassungsvermögen von 4,64 Millionen m³ und ist damit kleiner als der Gorg Blau, der 7,36 Millionen m³ fasst. Der Stausee dient vor allem der Trinkwasserversorgung des Gemeindebezirks von Palma. Durch den stark gestiegenen Wasserbedarf ist die Staumenge heute jedoch nicht mehr ausreichend. Gemeinsam mit dem Wasser im Gorg Blau würden die Wasservorräte nur für 58 Sommertage zur Deckung des Wasserbedarfs genügen. Flora Die Region um den Stausee wird von typisch mediterraner Bergflora geprägt. Zwischen Diss (Ampelodesmos mauritanicus) sind vornehmlich Affodill, Wolfsmilchgewächse und das endemische Balearen-Brandkraut (Phlomis italica) zu sehen. Ebenfalls endemisch ist der Balearen-Tragant (Astragalus balearicus), der vielerorts kissenförmige Polster ausbildet. Am Ufer nahe der Staumauer gibt es kleine aufgeforstete Bestände der Schwarzkiefer (pinus nigra) und Feldulme (Ulmus minor), am südlichen Seeufer stehen Silber-Pappeln (Populus alba). Zugang Vom Parkplatz an der Landstraße Ma-10 erreicht man auf einem Wanderweg in wenigen Minuten die Staumauer, von der der Stausee in einer guten halben Stunde umrundet werden kann. An der südwestlichen Spitze des Sees gibt es vor dem Refugi de Cúber eine kleine Picknickzone. Wanderwege Der Stausee liegt am Fernwanderweg GR 221. In südwestlicher Richtung erreicht man auf dem gut ausgeschilderten Weg in 5½ Stunden den Etappenort Sóller; im Nordosten befindet sich die etwa 6½ Stunden entfernte Berghütte Refugi de Son Amer. Darüber hinaus können vom Stausee aus Gipfeltouren zum Puig de l’Ofre (1093 Meter), Puig de sa Rateta (1113 Meter) und Puig des Tossals Verds (1118 Meter) unternommen werden; ein beliebtes Wanderziel ist die etwa 2½ Stunden entfernte Berghütte Refugi de Tossals Verds. Wanderungen ab Cúber können mit öffentlichen Verkehrsmitteln durchgeführt werden. Die Haltestelle Font des Noguer ist fünf Gehminuten vom Stausee entfernt, sie wird im Sommerhalbjahr mehrmals täglich von der Buslinie Port de Sóller – Alcúdia angefahren. Weblinks Einzelnachweise
Cúber

Cúber is an artificial water reservoir located at the valleys of Puig Major and Morro de Cúber, on the island of Mallorca, Spain. With the Gorg Blau, they provide water to the city of Palma de Mallorca and the surrounding areas by the Almandrà torrent. Cúber receives its name by the "possessió" near the reservoir: el Morro de Cúber. There is a refuge with a maximum capacity of 6 people with light proportioned by solar panels, a chimney and a table, but there are not any beds in the refuge. References
Cúber

Cúber es un embalse artificial de agua situado en las faldas del Puig Major y del Morro de Cúber, en la isla de Mallorca (Islas Baleares, España). Junto con el embalse de Gorg Blau, abastece de agua a la ciudad de Palma de Mallorca y a sus alrededores. El agua de estos dos embalses se distribuye hasta los municipios del Área metropolitana de Palma de Mallorca a través del Torrente de Almadrá. El nombre proviene de la cercana finca de Cúber. Entre otros, también recibe el nombre de dicha finca la cima situada sobre el pantano: el Morro de Cúber. Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Cúber.
Caló dels Grells

El Caló dels Grells (col·loquialment Caló des Grells) és una cala de la ciutat de Mallorca pròxima a Portopí, entre el Palau de Marivent i el Castell de Sant Carles, delimitada per la Punta dels Grells i per la Punta de la Cova dels Coloms. Es tracta d'una cala semiurbana de còdols. L'accés es fa per una escala habilitada que davalla de la carretera del Dic de l'Oest. Compta amb un aparcament gratuït per una quarantena de places i també és possible d'accedir-hi amb la línia 1 de bus, la qual passa pel caló amb freqüència d'una hora. Referències
Caló de Sant Antoni

El caló de Sant Antoni és una platja de la badia de Palma situada dins el terme de Llucmajor, darrere l'escullera del Club Nàutic de l'Arenal. Es tracta d'una antiga cala molt petita que avui en dia està totalment colgada d'arena formant una platja artificial. S'hi pot arribar pels darreres del Club Nàutic o bé per unes escales que davallen de la urbanització de Son Verí, del carrer de Costa i Llobera. Pel que fa al topònim, es tracta d'un hagiotopònim sense explicació aparent. Referències Enllaços externs Enllaç a Platges de Balears Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
Biblioteca Can Torró

La Biblioteca Can Torró és una biblioteca pública d´Alcúdia a Mallorca (Espanya). Es va inaugurar el 1990 en una associació entre el municipi i la Bertelsmann Stiftung. La Biblioteca Municipal de Gütersloh va servir de model. Des de 1997, la ciutat d'Alcúdia és l'únic patrocinador de la biblioteca. Història A finals de la dècada del 1970, es va començar a planificar a Gütersloh una moderna biblioteca municipal amb una estructura de tres parts. La ciutat va col·laborar amb la "Bertelsmann Stiftung", que va donar suport al projecte des del punt de vista conceptual, financer i organitzatiu, i encara avui és accionista minoritària. La nova Biblioteca Municipal de Gütersloh es va inaugurar finalment el 1984. A la dècada de 1980, també es van plantejar idees similars a Alcúdia, un municipi de mida mitjana al nord de l'illa de Mallorca. Liz i Reinhard Mohn, que durant molts anys van tenir vincles privats amb la regió de les vacances, van donar suport al projecte. La biblioteca havia de convertir-se en un centre cultural i de comunicació de la comunitat. Una de les tasques principals de la biblioteca era promoure la lectura. La Bertelsmann Stiftung va invertir prop d'un milió d'euros en la construcció de la biblioteca. Una vila del segle XIV, àmpliament reformada, va servir d'emplaçament. El maig del 1990, la Biblioteca Can Torró va obrir les portes i es va convertir en un centre cultural per a la comunitat. Al cap d'un any, el 25% dels ciutadans van prendre prestats els mitjans, i es va comptabilitzar una mitjana de 3.700 visites al mes. L'any 1997, el Ayuntamiento de Alcudia va assumir la responsabilitat exclusiva de la Biblioteca Can Torró. El motiu va ser un canvi a la llei que va dificultar la gestió d'una fundació. El 2009, la Biblioteca Can Torró va experimentar la seva major ampliació fins ara. Amb l'establiment d'una segona seu al Port d'Alcúdia, els residents de la ciutat portuària adjacent a Alcúdia van tenir accés als mitjans i als serveis de la biblioteca. Fundació La Biblioteca Can Torró està gestionada per la Fundació Biblioteca Can Torró, una fundació creada el 1989, reconeguda com a organització sense ànim de lucre, que es finança principalment amb donacions i altres aportacions, també del sector públic. Els coneixements adquirits en el desenvolupament de la Biblioteca Can Torró es van utilitzar en projectes de la Fundació Bertelsmann, que volia implantar modernes estructures administratives i de gestió a altres biblioteques espanyoles. La Fundació Bertelsmann és una fundació filial de la Bertelsmann Stiftung creada el 1995. Referències Enllaços externs Web oficial de la Biblioteca Can Torró
Bibliothek Can Torró

Die Biblioteca Can Torró ist eine öffentliche Bibliothek in Alcúdia auf Mallorca. Sie wurde im Jahr 1990 in einer Partnerschaft zwischen der Kommune und der Bertelsmann Stiftung eröffnet. Als Vorbild diente die Stadtbibliothek Gütersloh. Seit 1997 ist die Stadt Alcúdia alleinige Trägerin der Bibliothek. Geschichte Ende der 1970er-Jahre begannen in Gütersloh die Planungen für eine moderne Stadtbibliothek mit einem dreiteiligen Aufbau. Hierbei arbeitete die Stadt mit der Bertelsmann Stiftung zusammen, die das Vorhaben konzeptionell, finanziell und organisatorisch unterstützte und bis heute Minderheitsgesellschafterin ist. 1984 wurde die neue Stadtbibliothek Gütersloh schließlich eröffnet. In den 1980er-Jahren gab es ähnliche Überlegungen auch in Alcúdia, einer mittelgroßen Gemeinde im Norden der spanischen Mittelmeerinsel Mallorca. Liz und Reinhard Mohn, die der Urlaubsregion seit vielen Jahren privat verbunden waren, unterstützten das Projekt. Die Bibliothek sollte ein Kultur- und Kommunikationszentrum in der Gemeinde werden. Eine Hauptaufgabe der bibliothekarischen Arbeit war die Leseförderung. Die Bertelsmann Stiftung investierte rund eine Million Euro in den Aufbau der Bibliothek. Als Gebäude diente eine Villa aus dem 14. Jahrhundert, die aufwendig umgebaut wurde. Im Mai 1990 öffnete die Biblioteca Can Torró ihre Türen und entwickelte sich zu einem kulturellen Zentrum der Gemeinde. Bereits nach einem Jahr liehen 25 Prozent der Bürger Medien aus, monatlich wurden durchschnittlich 3700 Besuche gezählt. 1997 übernahm die Stadtverwaltung von Alcúdia die alleinige Verantwortung für die Biblioteca Can Torró. Anlass war eine Gesetzesänderung, die den Betrieb durch eine Stiftung erschwerte. 2009 erfuhr die Biblioteca Can Torró ihre bis heute größte Erweiterung. Mit Errichtung eines zweiten Standorts in Port d’Alcúdia wurde Bewohnern der an Alcúdia angrenzenden Hafenstadt der Zugriff auf die Medien und Dienstleistungen der Bibliothek ermöglicht. Stiftung Trägerin der Biblioteca Can Torró ist die 1989 errichtete Fundació Biblioteca Can Torró, eine Stiftung nach spanischem Recht. Sie ist als gemeinnützig anerkannt und finanziert sich im Wesentlichen aus Spenden und anderen Zuwendungen, auch aus der öffentlichen Hand. Die Erkenntnisse aus dem Aufbau der Biblioteca Can Torró wurden in Projekten der Fundación Bertelsmann genutzt, die moderne Verwaltungs- und Leitungsstrukturen in anderen spanischen Bibliotheken umsetzen wollte. Die Fundación Bertelsmann ist eine 1995 errichtete Tochterstiftung der Bertelsmann Stiftung. Weblinks Offizielle Website der Biblioteca Can Torró Einzelnachweise
Biblioteca Can Torró

La Biblioteca Can Torró es una biblioteca pública de Alcudia en Mallorca (España). Se inauguró en 1990 en una asociación entre el municipio y la Bertelsmann Stiftung. La Biblioteca Municipal de Gütersloh sirvió de modelo.​ Desde 1997, la ciudad de Alcudia es el único patrocinador de la biblioteca. Historia A finales de la década de 1970, se empezó a planificar en Gütersloh una moderna biblioteca municipal con una estructura de tres partes. La ciudad colaboró con la "Bertelsmann Stiftung", que apoyó el proyecto desde el punto de vista conceptual, financiero y organizativo, y aún hoy es accionista minoritaria.​ La nueva Biblioteca Municipal de Gütersloh se inauguró finalmente en 1984.​​ En la década de 1980, también se plantearon ideas similares en Alcudia, un municipio de tamaño medio al norte de la isla de Mallorca. Liz y Reinhard Mohn, que durante muchos años tuvieron vínculos privados con la región de las vacaciones, apoyaron el proyecto.[cita requerida] La biblioteca debía convertirse en un centro cultural y de comunicación de la comunidad. Una de las principales tareas de la biblioteca era promover la lectura. La Bertelsmann Stiftung invirtió cerca de un millón de euros en la construcción de la biblioteca.[cita requerida] Una villa del siglo XIV, ampliamente reformada, sirvió de emplazamiento. En mayo de 1990, la Biblioteca Can Torró abrió sus puertas y se convirtió en un centro cultural para la comunidad. Al cabo de un año, el 25 % de los ciudadanos tomaron prestados los medios, y se contabilizó una media de 3.700 visitas al mes.[cita requerida] En 1997, el Ayuntamiento de Alcudia asumió la responsabilidad exclusiva de la Biblioteca Can Torró.​ El motivo fue un cambio en la ley que dificultó la gestión de una fundación. En 2009, la Biblioteca Can Torró experimentó su mayor ampliación hasta la fecha. Con el establecimiento de una segunda sede en el Puerto de Alcudia, los residentes de la ciudad portuaria adyacente a Alcudia tuvieron acceso a los medios y servicios de la biblioteca. Fundación La Biblioteca Can Torró está gestionada por la Fundación Biblioteca Can Torró, una fundación creada en 1989, reconocida como organización sin ánimo de lucro, que se financia principalmente con donaciones y otras aportaciones, también del sector público.​ Los conocimientos adquiridos en el desarrollo de la Biblioteca Can Torró se utilizaron en proyectos de la Fundación Bertelsmann, que quería implantar modernas estructuras administrativas y de gestión en otras bibliotecas españolas.​ La Fundación Bertelsmann es una fundación filial de la Bertelsmann Stiftung creada en 1995. Referencias Enlaces externos Sitio web oficial de la Biblioteca Can Torró
Biblioteca Pública de Maó

La Biblioteca pública o Arxiu històric de Maó (Illes Balears) és una biblioteca que es troba en un edifici neoclàssic que fou construït l'any 1761 sobre unes construccions medievals com a palau de la família Mercadal. L'any 1953 l'arquitecte municipal Josep Maria Claret i Rubira va fer la reforma del palau convertint-lo en Casa de Cultura i anys després passà a funcionar com a Biblioteca i Arxiu Històric Municipal. La creació de forma oficial de la Biblioteca es va produir amb una Reial Ordre del 21 de novembre de 1861. La biblioteca fou reinaurugada després d'una profunda restauració el 1988. Està situada a la Plaça de la Conquesta, 8, just darrere de la Plaça de la Constitució, de manera que des d'ella es veu tant la part posterior de l'església de Santa Maria així com una part de l'ajuntament. Referències
IES Guillem Sagrera

L'IES Guillem Sagrera, conegut com a Instituto de Bachillerato Nº 4 Son Cotoner fins al mes d'abril del 1981, és un institut d'ensenyament secundari de Palma, on es pot estudiar l'ESO, el Batxillerat i Formació Professional de graus mitjà (Gestió Administrativa), superior (Assistència a la Direcció) i bàsica (Serveis Administratius). L'edifici on està ubicat va ser entregat a començaments de setembre del 1979. Fins al curs 2019-2020, el centre ha tengut set directors: Roberto Jara Sureda (1978-1979), Rafael Matas Andreu (1979-1980), Andreu Crespí Plaza (1981-1983), Miquel Amengual Pizà (1983-1985), Enric Carrió Beas (1985-2003), Bartomeu Planas Martorell (2003-2014) i, des de 2014, Dolors Palmer Sans. Referències Enllaços externs IES Guillem Sagrera - Lloc web oficial (català)
Hospital de Formentera

El Hospital de Formentera es el hospital público de la isla de Formentera, (Islas Baleares, España). Pertenece al Servicio de Salud de las Islas Baleares. Historia​ Hasta bien entrado el siglo XX, la atención médica en Formentera se realizaba en los domicilios de los pacientes por médicos rurales. Para principios de la década de 1980, en la isla existía un único Centro Subcomarcal de Higiene, con tan sólo 2 médicos en toda la isla. A partir de 1989, se hizo la petición al INSALUD para primero ampliar las plazas de profesionales sanitarios, para después inaugurar el primer centro de salud.​ Los pacientes con patología grave debían trasladarse por barco o lancha ambulancia hacia otras islas, como el Hospital Can Misses en Ibiza (inaugurado en 1985). Posteriormente se comenzó a usar helicópteros para los traslados.​ En 1999 se propuso la creación de un hospital, ante la demanda de servicios sanitarios por una población creciente. Se iniciaron las obras de construcción en 2005, finalizándose en 2006, con un coste de 9.267.000 euros. El hospital entró en funcionamiento el 29 de enero de 2007, pero no se inauguró oficialmente hasta el 12 de febrero. La primera intervención quirúrgica (por apendicitis) que se realizó en el hospital tuvo lugar el 7 de enero de 2007, y el 14 de febrero de ese año tuvo lugar el primer nacimiento.​ Cobertura Asistencial El Hospital de Formentera da cobertura a un territorio con una población de alrededor de 11.000 habitantes, cubriendo el área de la isla de Formentera.​ Atención Primaria​ Es el hospital asignado para el único centro de salud de Atención Primaria de la isla, llamado Centro de Salud Formentera. Cartera de servicios​ Personal En el centro trabajan alrededor de 90 profesionales.​ Cuenta con personal fijo y temporal: facultativos 22 enfermería 24 otro personal 46 Instalaciones y recursos Se encuentra sobre una parcela de 3.400 metros cuadrados metros cuadrados, en un mismo edificio donde se encuentra el hospital de Formentera y también se encuentra el servicio de Centro de Salud.​ El hospital cuenta con:​ camas 12 quirófanos 5 salas de radiología convencional 2 ecógrafos 3 consultas externas 12 paritorios 1 mamógrafos 1 Accesos Se puede llegar al hospital en autobús, concretamente con la línea L2​ Al hospital se puede acceder por la carretera PM-820 . Referencias
Rafal Nou

Rafal Nou és un barri situat del districte de Llevant de la ciutat de Palma, a les Balears. Està delimitat pels barris d'El Vivero, Rafal Vell, Estadi Balear, Son Ferriol i el terme municipal de Marratxí. Va sorgir a propòsit del segon pla de l'eixample de la ciutat portat a terme per l'arquitecte Gabriel Alomar i Esteve, conegut com a Pla Alomar, que es va posar en marxa a principis de la dècada dels 40. El 2018, la seua població era de 6.990 habitants. Referències
El Rafal Viejo

El Rafal Viejo (en catalán Es Rafal Vell) es un barrio de Palma de Mallorca, Baleares, España. El barrio está delimitado por Son Cladera, El Vivero, El Rafal Nuevo, Son Fortesa, Son Gotleu y Estadio Balear. Contaba, a 2018, con una población de 12330 habitantes.​ Referencias
Palma de Mallorca

Palma de Mallorca (oficiálně pouze Palma, v katalánštině též Ciutat de Mallorca) je přístav na ostrově Mallorca ve Středozemním moři a hlavní město autonomního společenství Baleáry ve Španělsku. Nachází se na jižním pobřeží ostrova v Zátoce Palem. V roce 2008 měla Palma 396 570 obyvatel, celá metropolitní oblast pak 490 000 obyvatel. Přibližně polovinu lidí žijících na Mallorce tvoří obyvatelé Palmy. Klima Město Palma de Mallorca má středomořské klima. Léto je suché a horké. Začíná v květnu a někdy dokonce trvá do konce října. Zima je mírná, deštivá a větrná a denní teploty jsou obecně nižší než 10 stupňů. Mrazy jsou vzácné, jako sníh. Nejteplejší měsíc je srpen, zatímco leden je nejchladnější. Nejméně dešťových srážek zaznamenávají od června do srpna. Deštivé dny jsou horší na konci roku. Charakteristika Dominantou historické části města v sousedství přístavu je velká gotická katedrála Panny Marie (La Seu). Ve městě se také nachází nejstarší olivovník na Mallorce. Palma je také letním sídlem španělské královské rodiny. Doprava Nedaleko města se nachází letiště Son Sant Joan, které patří mezi tři nejvytíženější ve Španělsku. V roce 2016 zde bylo odbaveno 26 milionu cestujících. Součástí města je i velký přístav, který se táhne podél zátoky v délce cca 4 km. Z letovisek je možno do hlavního města dojet místní hromadnou dopravou. Např. z městečka Santa Ponca trvá cesta autobusem cca 30 minut. Místní doprava funguje celkem spolehlivě, i přes upozornění, že jízdní řády autobusů jsou pouze orientační. Z města vede historická úzkokolejná trať Tren de Sóller uvedená do provozu v roce 1912. Spojuje metropoli Palma de Mallorca s městečkem Sóller na severozápadě ostrova. Osobnosti Antonio Maura (1853–1925), španělský politik Arturo Pomar (1931–2016), španělský šachový mistr Carlos Moyà (* 1976), španělský tenista Nuria Llagosteraová Vivesová (* 1980), španělská tenistka Jorge Lorenzo (* 1987), španělský motocyklový závodník Álex Abrines (* 1993), španělský basketbalista Marco Asensio (* 1996), španělský fotbalista Joan Mir (* 1997), španělský motocyklový závodník Partnerská města Neapol, Itálie Santa Barbara, Spojené státy americké Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Palma de Mallorca na Wikimedia Commons Encyklopedické heslo Palma v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích Oficiální stránky
Palma de Mallorca

Palma de Mallorca (catalansk: Palma) er en by og kommune i det østlige Spanien på øen Mallorca i provinsen De Baleariske Øer. Den har et indbyggertal på 434.786 (2025) indbyggere. Palma de Mallorca er hovedstaden i den spanske autonome region de Baleariske Øer og den største by på øen Mallorca, idet halvdelen af øens befolkning bor i byen. Byens største indtægt er turisme, som udgør 80% af byens indtægter. På grund af den store turisme er Palma de Mallorcas lufthavn den tredje største lufthavn i Spanien efter Madrid Lufthavn og Barcelona Lufthavn. Lufthavnen er beliggende 8 km øst for Palma de Mallorca. I 1992 var der ca. 98.000 starter og landinger i lufthavnen. I 2006 var antallet af starter og landinger forøget til 190.280. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside
Palma de Mallorca

Palma de Mallorca je grad i luka smješten na otoku Mallorca te glavni grad španjolske autonomne zajednice Baleara. Poznato je španjolsko, ali i europsko turističko odredište. Smještena je na južnoj obali otoka, u zaljevu Palma. Palma de Mallorca ima 375.769 stanovnika (2005.), a zajedno s metropolitanskim područjem ima gotovo 475.000 stanovnika. U Palma de Mallorci se nalazi galerija (Museu Krekovic) i park (Parc de Kristian Kreković) koji nose ime hrvatskog slikara Kristijana Krekovića. Izvori
Palma de Mallorca

Palma de Mallorca, od decembra 2016 Palma (katalonščina [ˈpalmə], španščina [ˈpalma]), je glavno in največje mesto avtonomne skupnosti Balearskih otokov v Španiji. Je na južni obali Majorke v zalivu Palma. Arhipelag Cabrera, čeprav je zelo ločen od Palme, se administrativno šteje za del občine. Skozi letališče Palma de Mallorca gre več kot 29 milijonov potnikov na leto (podatek za 2018). Sklici Zunanje povezave Palma de Mallorca´s city council Official Website for Tourism in Mallorca
Майорка

Майорка (на испански: Mallorca) е най-големият остров на Испания и втори по население след Тенерифе. Намира се в Средиземно море и е част от Балеарските острови. Столица на острова е Палма де Майорка. Майорка е с население от 873 414 жители (2011 г.) и обща площ от 3640,11 км². Майорка е остров на испанските Балеарски острови в Западно Средиземно море. През изминалите 50 години Майорка се е превърнала в един от най-предпочитаните ваканционни острови в Европа. По-голямата част от населението (ок. 500 000 души) живее в и около столицата Палма де Майорка. Най-слабо населен е районът Ескорса. Туризмът е основен поминък на населението и през летния сезон градовете са препълнени с посетители. Островът е посещаван от 12 млн. туристи годишно. Островът се поделя на 9 провинции. Географско описание По голямата част от острова представлява хълмиста равнина. На северозапад, покрай северното крайбрежие на прожение около 80 km се простира планинската верига Сиера де Трамонтана с най-висок връх Пуч Майор (1445 m). Североизточните и югозападните брегове са разчленени от големи заливи – Полменса и Алкудия на североизток, Палма на югозапад. С изключение на северозападното крайбрежие, което е стръмно и скалисто останалите брегове са заети от обширни пясъчни плажове. Климатът е средиземноморски, а естествената растителност е представена от средиземноморски ландшафти. Отглеждат се цитрусови култури, лозя, маслини. Развит риболов. Език Като автономна област на Испания за Майорка се казва: „Каталонският език, характерен за Балеарските острови, заедно с кастилския испански език се приемат за официални езици“. Жителите имат собствен диалект, наречен mallorquín. Основната му разлика с Каталонския език е изпускането на гласните „е“ и „а“ и използване на нетрадиционни частици вместо пълен член. История Най-ранните датировки сочат времето на неолита – около 3500 години пр. Хр. Период на преход от Бронзовата епоха. В провинция Калвиа се намира археологически парк с площ около 3 хектара, в който се намират различни гробове и може да се съди за погребалните маниери на праисторическите хора. През Средновековието островът често бил място на битки и инвазии. По-късно – през 17 – 18 век Майорка често е нападана от турски, арабски и берберски пирати. Източници