NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Illes Negres

Les illes Negres són dos illots situats a ponent de l'illa des Penjats. Les illes L'illa Negra Grossa o de Tramuntana és la major de les dues illes. Té una llargària de fins a 242m i una vegetació escassa. La seua fauna també és escassa però existent. D'aquest illot és pròpia una subespècie de sargantana de les Pitiüses amb el ventre d'un color taronja encès. L'illa Negra Petita o de Llebeig és la menor de les dues illes. Té una llargària de fins a escassos 200m i és més estreta de tal manera que és més castigada pel vent i la mar i això afecta a la vegetació que és pràcticament inexistent. Aquest illot no té sargantanes, a diferència d'altres illots com la seua illa germana o la gran i veïna illa des Penjats. Referències
Can Moragues (Santa Maria del Camí)

Can Moragues és una possessió de Santa Maria del Camí, amb cases adjuntes a les de s'Arboçar d'on és una antiga segregació. Es troba al costat del vell camí de Robines, en l'actualitat carretera de Santa Maria a Alaró, entre s'Arboçar, Mainou, Son Perot Fiol, Cas Frares, Son Verdera i Son Credo. Els terrenys de Can Moragues en l'actualitat es troben coberts d'ametlerar en la seva majoria, l'olivar anterior va ser eliminat a la primera meitat del segle xx. Les cases es troben convertides en un hotel rural des de 1994 i conserven el celler (actual restaurant de l'hotel) i la tafona. Dins Can Moragues s'hi trobaven dos arbres memorables, ja desapareguts, es Pi Gros de Can Moragues, amb una soca de prop de 5 metres de diàmetre, i s'Alzina Grossa de Can Moragues. La divisió de s'Arboçar es produí per testament de Bartomeu Jaume (1485-1544) que dividí la propietat entre els seus fills Joan (que heretà la part que mira a Ciutat) i Miquel (que heretà la part que mira a Inca (Mallorca) i després va ser Can Moragues), tal com consta en un document de 1545. El 1660 era propietat de Joan Moragues i el 1728 de Guillem Moragues. El 1817 era propietat d'Anna Moragues i tenia 123 quarterades. El 1833 tenia una sort que era ets Antigons, oliverar darrere les cases, hort amb sínia, vinya de l'hort, oliverar de darrere l'hort, i s'Olivar Prim. Tenia 67 quarterades de camp, vinya, figueral, garroferal, oliverar i hort. Referències
Can Quart

Can Quart són unes cases i terres de Santa Maria del Camí, molt a prop de la carretera de Sencelles, per on passa el Camí dels Moliners o des Matar. És molt probable que les cases ocupin el lloc de les antigues cases de Buc. El 1751 Bartomeu Quart comprà una part de Buc. El 1818 era de Guillem Jaume, ocupava una superfície de 19 quarterades i estava valorada en 2100 lliures. L'any 1659 feia partió amb Son Seguí, es Torrent Fals, Terrades i amb terres del terme d'Alaró (actualment Consell). Aquell any, la possessió ja estava dividida entre diferents membres de la família Canyelles que n'havien estat propietaris almanco des del 1517. La casa és rectangular, amb una porxada a un dels extrems. El portal d'accés és allindanat amb emmarcament de pedra viva, flanquejat per una finestra i dos finestrons. A la dreta té un pedrís adossat. En el primer pis apareixen dues finestres amb ampit motllurat i emmarcament de marès i un finestró. Va disposar de celler, però no el conserva. Notes
Es Cirerers

Es Cirerers és una possessió de Santa Maria del Camí (Mallorca). Està situada devora la carretera de Santa Maria a Alaró, adjunta a S'Arboçar. És una segregació de s'Arboçar de finals del s. XIX que comprèn les sorts anomenades Vinya des Cirerers i cinc quarterades i dos quartons de s'Olivar Prim. Tot plegat formà una peça de 17 quarterades i dos quartons. Pertangué per herència a Miquela Jaume i Cabot. Joan Far i Jaume, fill de Miquel Jaume, heretà la finca. En l'actualitat està dedicada al conreu de l'ametller. Referències
Ermita de la Victòria

Ermita de la Victòria ist eine katholische Kirche in der spanischen Gemeinde Alcúdia im nördlichen Teil der Mittelmeerinsel Mallorca. Lage Die Kirche befindet sich, abgelegen von größeren Siedlungen, an der Nordküste der Halbinsel La Victòria, etwa 150 Meter hoch oberhalb der Bucht von Pollença. Zur Kirche führt von Alcúdia über Bonaire eine Straße. Darüber hinaus führen Wanderwege von und zur Ermita de la Victòria. Geschichte und Architektur Bereits im 13. Jahrhundert hatte man in diesem Bereich eine gotische Madonnenfigur gefunden. Der Legende nach soll sie durch eine Vision eines Hirten entdeckt worden sein. Möglicherweise war die Figur in der Zeit der Eroberung Mallorcas durch die Mauren im Jahr 902 von christlichen Einwohnern versteckt worden. Karmeliter-Mönche errichteten für sie eine kleine Kapelle. Zweimal soll sie von maurischen Piraten gestohlen und auch vom Bischof in Alcúdia in Sicherheit gebracht worden sein. Auf wundersame Weise sei sie jedoch jeweils an ihren alten Platz zurückgekehrt. An dieser Stelle entstand die 1395 erwähnte Einsiedelei Arnau Got. Die Figur wurde als Mare de Deu (deutsch Mutter Gottes) verehrt. Den Zusatz de la Victoria (die Siegreiche) erhielt sie, nachdem 1535 Kaiser Karl V. vor seiner Einschiffung nach Tunis vor ihr betete und dann den Tunisfeldzug gewann. Außerdem werden ihr auch Siege über die Piraten und über aufständische Bauern und Handwerker zugeschrieben, die Alcúdia belagerten. Die heutige barocke Kapelle entstand im Jahr 1697. Andere Angaben nennen als Zeitpunkt der Fertigstellung das Jahr 1704. Die Kapelle wird von einem Tonnengewölbe überspannt. In ihr befindet sich die geschnitzte Figur, die allerdings aus dem 15. Jahrhundert stammt, sowie ein barocker Altar. Der Altar ist mit Rocaille-Schnitzereien verziert. Im gleichen Gebäude, direkt oberhalb der Kapelle, ist eine über eine Treppe auf der Ostseite erreichbare Klosteranlage angeordnet. Die ehemaligen Klosterzellen werden als Hotel genutzt. Auch ist die Kapelle weiterhin ein Wallfahrtsort. Besondere religiöse Feierlichkeiten finden jährlich am 1. und 2. Juli statt. Neben der Kapelle befinden sich auch ein Café und der kleine Hotelbetrieb sowie das Restaurant Mirador de la Victoria. Weblinks Einzelnachweise
Pla de Mallorca

Pla de Mallorca oder Es Pla ist eine Region (katalanisch: Comarca) auf der spanischen Baleareninsel Mallorca. Sie befindet sich im zentralen Teil der Insel. Es Pla ist eine Ebene zwischen den Bergketten der Serra de Tramuntana im Nordwesten und den Serres de Llevant im Osten, die nur von kleineren Höhenzügen unterbrochen wird. Höchster Punkt ist an der Grenze zum südlich angrenzenden Migjorn der 540 Meter hohe Tafelberg Puig de Randa. Westlich von diesem setzt in der Serra de Galdent die Felsspitze des Puig de ses Bruixes ein landschaftliches Wahrzeichen. Wirtschaft und Bevölkerung Aus der Region Es Pla kommen die meisten landwirtschaftlichen Produkte für den täglichen Bedarf der Insel wie Kartoffeln, Reis, Mais und Gemüse. Zudem wird Wein angebaut und es gibt eine Vielzahl von Mandelbaumplantagen. Mit ihren ausgedehnten Feldern wird Es Pla auch als Kornkammer Mallorcas bezeichnet. Durch den Schutz der Berge im Nordwesten vor den winterlichen Nordwinden sind bis zu vier Ernten im Jahr möglich. Allerdings ist das Inselinnere im Sommer auch die heißeste Gegend der Insel. Im Pla de Mallorca leben mit 54.147 Menschen (Stand: 2008) die wenigsten Einwohner der sechs Comarques Mallorcas. Es gibt auch keinen zentralen Ort der Region. Am bevölkerungsreichsten ist der Touristenort Can Picafort an der Bucht von Alcúdia in der Gemeinde Santa Margalida. An der Bucht im Norden Mallorcas gibt es kilometerlange Sandstrände, das Hauptziel der meisten Urlauber. Der Tourismus gewinnt auch im Es Pla gegenüber der Landwirtschaft zunehmend an Bedeutung. Im Inneren Mallorcas wird dabei vermehrt auf den Agrotourismus gesetzt, Urlaub auf dem Lande im Schatten der vielen Windmühlen. Angrenzende Inselregionen sind im Osten Llevant, im Süden Migjorn, im Nordwesten Raiguer und im Westen die Inselhauptstadt Palma. Gemeinden Strände und Buchten des Pla de Mallorca Gemeinde Muro Platja de Muro Platja de es Braç Es Comú Caseta des Capellans Gemeinde Santa Margalida Platja de Can Picafort Platja de Son Baulo s’Arenal d’en Casat Cala Serralot Platja de Son Real Platja de es Dolc Platja de Son Serra de Marina Weblinks Einzelnachweise
Pla de Mallorca

Pla de Mallorca (Catalan pronunciation: [ˈpla ðə məˈʎɔɾkə], Catalan for "plain of Mallorca") is a comarca (county) in the middle of the Mallorca island, Balearic Islands, Spain. It includes the following municipalities: Algaida Ariany Costitx Lloret de Vistalegre Llubí Maria de la Salut Montuïri Muro Petra Porreres Sant Joan Santa Eugènia Sencelles Sineu Vilafranca de Bonany External links Official website (in Catalan)
Pla de Mallorca

La Pla de Mallorca (officiellement en catalan ; anciennement Llanura de Mallorca) est une comarque de l'île de Majorque de la communauté autonome des Îles Baléares en Espagne. Son nom signifie la « plaine de Majorque » en raison de la nature de ses terrains et de leur utilisation pour les cultures agricoles irriguées (légumes, blé et même riz) qui s'opposent aux régions plus montagneuses ou vallonnées de l’île, la plaine étant alimentée en eau via le système orofluvial venant essentiellement des montagnes ou collines qui l'encadre sur 3 côté jusqu'à côte au nord-est de l'île. Communes Liens externes Portail des îles Baléares
Pla de Mallorca

Pla de Mallorca è una comarca di Maiorca, nelle Isole Baleari, di 54.147 abitanti, che ha come capoluogo Santa Margalida. Non ha un riconoscimento giuridico in quanto tale, ma i suoi comuni sono raggruppati nella Mancomunitat del Pla de Mallorca. Comuni Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Pla de Mallorca
Pla de Mallorca

Pla de Mallorca is een comarca in het centrum van het eiland Mallorca, van de Balearen, Spanje. Het omvat de volgende gemeenten: Algaida Ariany Costitx Lloret de Vistalegre Llubí Maria de la Salut Montuïri Petra Porreres Sant Joan Santa Eugènia Sencelles Sineu Vilafranca de Bonany
Пла-де-Мальорка

Пла-де-Мальорка (исп. Pla de Mallorca) — район (комарка) в Испании, входит в провинцию Балеарские острова. Муниципалитеты Альгайда Ариань Костич Льорет-де-Виста-Алегре Льюби Мария-де-ла-Салуд Монтуири Муро Петра Поррерас Сан-Хуан Санта-Эухения Санта-Маргарита Сансельяс Синеу Вильяфранка-де-Бонани
Pla de Mallorca

Pla de Mallorca (spanska: Llano de Mallorca, "Mallorcas slätt") är en comarca i den centrala delen av Mallorca i den autonoma regionen Balearerna i Spanien. Pla de Mallorca gränsar mot Raiguer i nordväst, Llevant i sydost, Migjorn i söder samt Palma de Mallorca i väster. Pla de Mallorca har en befolkning på 65 838 (2024) på en yta av omkring 734 km², vilket ger en befolkningstäthet 89 invånare/km². Det centrala området har höjderna som varierar mellan 50 och 150 meter, även om vissa kullar kan överstiga 300 meter. Den högsta punkten är Puig de Randa, som når 543 meter i höjd. En vanlig vegetationstyp är garrigue, med växtlighet av bland annat stenek och Olea oleaster (vildoliv). Några av de naturområdena, där den inhemska vegetationen bevaras, är kullarna Randa, Son Seguí, Bonany, Sant Miquel och Sant Nofre, delar av kommunen Lloret de Vistalegre samt området na Borges. I Pla de Mallorca finns 16 kommuner: Algaida Ariany Costitx Lloret de Vistalegre Llubi Maria de la Salut Montuïri Muro Petra Porreres Sant Joan Santa Eugènia Santa Margalida Sencelles Sineu Vilafranca de Bonany Den mest folkrika kommunen är Algaida och Porreres, med över 5 000 invånare vardera. Kommunen med den minsta befolkningen är Ariany, med 976 invånare 2023. Bildgalleri Referenser Pla de Mallorca - Golden Lands på www.viagallica.com Es Pla på www.mallorca.es Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från katalanskspråkiga Wikipedia, Pla de Mallorca, 26 oktober 2025. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Pla de Mallorca.﻿
La Trapa (Mallorca)

La Trapa és una finca de muntanya de 81 hectàrees on es troben les ruïnes d'un monestir trapenc. Està situada al sud-oest de la Serra de Tramuntana, al terme municipal d'Andratx, a Mallorca, i just enfront de l'illa de Sa Dragonera. Dista a 40 km de Palma, 6 km de S'Arracó i a 3 km de Sant Elm. Actualment el terreny és propietat del Grup Balear d'Ornitologia i Defensa de la Naturalesa (GOB) i periòdicament organitza jornades de voluntariat per fer tasques de manteniment i conservació, que solen coincidir amb el primer diumenge de cada mes. Història Des del punt de vista cultural, la història de La Trapa comença l'any 1810, quan una comunitat de monjos trapencs, que fugint de la Revolució francesa, arribaren a Mallorca l'any 1810 i, durant uns 14 anys, ocuparen la zona abans coneguda com a Vall de Sant Josep, que des d'aleshores es coneix com La Trapa. L'any 1813 una part de la comunitat va abandonar Mallorca i la resta ho va fer definitivament l'any 1820. Des de llavors La Trapa ha canviat de propietari en diverses ocasions, el monestir es va transformar en cases de possessió, va sofrir diversos canvis i adaptacions als nous usos. S'hi construïren més marges i altres edificacions. Ben entrat el segle XX s'abandonà la possessió i les cases començaren a esdevenir ruïna. L'any 1980 el GOB, preocupat per la manca d'espais públics i per una possible parcel·lació de la finca, adquirí La Trapa. El procés de compra va ser llarg, i adjuntà els esforços de centenars de persones, col·lectius i entitats. D'aquesta manera i mitjançant la subscripció popular, la celebració de subhastes d'obres d'art, exposicions, concerts, loteria i d'altres iniciatives, va ser possible fer front als pagaments i aconseguir la seva protecció definitiva. Accessibilitat A La Trapa es pot anar caminant per 3 camins: Des de Sant Elm, pel camí de Can Tomeuí, que continua per un tirany escarpat (1 hora de marxa). Pel camí que travessa el Collet de la Trapa, que comença a uns 150 metres després del cementir de S'Arracó (1,30 hores de marxa). Pel camí del Coll de Sa Gramola, que comença al pk 106 de la carretera Andratx-Estellencs) (2'30 hores de marxa). Referències Bibliografia GOB. La Trapa. Guia de passeig. Taller Gràfic Ramon, 1998 (reed. 2007), p. 24. Arxivat 2022-03-08 a Wayback Machine. GOB. La Trapa. Reserva biològica, p. 12. Arxivat 2019-11-10 a Wayback Machine. Fundación Banco Santander, (en col·laboració del GOB). 11. Recuperación de una reserva biológica (col. Manuales de desarrollo sostenible) (en castellà). GJ Print, p. 78. ISBN 978-84-92543-29-8. Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. Enllaços externs Mallorca Verde. La Trapa (en castellà).
La Trapa

La Trapa bezeichnet die Ruine eines Trappistenklosters auf der spanischen Baleareninsel Mallorca. Das ehemalige Klostergelände befindet sich im abgelegenen Tal Vall de Sant Josep zwischen den Orten Sant Elm und Estellencs im äußersten Südwesten des Gebirges Serra de Tramuntana. Seit 1980 gehört das 81 Hektar große Gelände der mallorquinischen Naturschutzorganisation Grup Balear d’Ornitologia i Defensa de la Naturalesa (GOB), die die Anlage zur Gänze aus privaten und Spendenmitteln finanziert. Die Schirmherrschaft für die Restaurierung der Gebäude hat der Inselrat von Mallorca übernommen. Es ist geplant, die ehemaligen Klostergebäude als Herberge (Refugi) auf dem Fernwanderweg GR 221 einzurichten. Die Abkürzung GR steht für Senderos de Gran Recorrido. Bis 2024 wurde das aber nicht realisiert. Im Jahr 2013 zerstörte ein Waldbrand einen großen Teil der Vegetation der Finca. 2022 wurde das ehemalige Kloster unter Denkmalschutz gestellt. Geschichte des Klosters Die Französische Revolution zwang eine Gruppe Trappistenmönche aus der Normandie, auf die Baleareninsel Mallorca zu flüchten. Im weit abseits von bewohnten Orten und an einer schwer zugänglichen Felsküste gelegenen Tal des Sankt Joseph siedelten sie sich an. Gefördert durch den Kanoniker Pere Roig, entstanden einfache Wirtschaftsgebäude und eine Kapelle. Der karge Boden wurde in Terrassenfelder eingeteilt sowie ein Brunnen und eine Mühle angelegt. Die Geschichte des Klosters dauerte jedoch nicht lange an. Schon im Jahr 1820 ist der Orden von La Trapa aufgelöst und das Kloster verlassen worden. Im Laufe der Zeit wurden die Gebäude geplündert und dem Verfall überlassen. Heute wird das Klostergelände von ehrenamtlichen Mitgliedern der Umweltorganisation GOB betreut. Erreichbarkeit Das Vall de Sant Josep ist über eine stark gewundene Schotterpiste zugänglich, die sich von Sant Elm aus über den Gebirgspass Coll de ses Animes (365 m) zieht. Die Piste ist nur mit Geländewagen befahrbar und für den allgemeinen Verkehr gesperrt. Ein als Fernwanderweg GR 221 ausgewiesener Wanderweg verbindet Sant Elm mit La Trapa über einen schmalen Saumpfad entlang der Steilküste. Dieser Weg erfordert Trittsicherheit und Schwindelfreiheit. Er eröffnet schöne Ausblicke auf die vorgelagerte Insel Sa Dragonera. Relativ bequem zugänglich ist der etwa vierstündige Weg (hin und zurück) ab der Ma-10 am Coll des sa Gremola, diese Strecke ist ebenfalls als GR 221 markiert. Einzelnachweise Weblinks Seite der Naturschutzorganisation GOB über La Trapa (Memento vom 17. Juni 2012 im Internet Archive) (deutsch; PDF-Datei; 1,05 MB)
Teatre Municipal (Manacor)

El Teatre Municipal de Manacor és un complex teatral situat a l'avinguda del Parc, s/n, de Manacor (Illes Balears). Va ser construït per iniciativa de l'Ajuntament de Manacor. Tot i que l'edifici es va començar a bastir a començaments de la dècada dels anys 70 del segle xx, no es va inaugurar fins al 30 de desembre de 1985, amb la sarsuela Ai Quaquín que has vengut de prim!, del manacorí Sebastià Rubí. Disposa d'un total de quatre sales per a espectacles: Sala Major (453 butaques), Sala de Dalt (225 butaques), Sala d'Enmig (150 butaques) i Sala de Baix (137 butaques). Des de l'any 1987 acull anualment la Mostra de Teatre Escolar, una de les poques mostres de certàmens teatrals escolars d'arreu de l'Estat, la qual cosa fa de Manacor i, doncs, de les Illes Balears el nucli de la formació teatral per als escolars. També anualment, i des de 1996, acull la Fira de Teatre de Manacor, amb la qual es fa una gran difusió dels espectacles forans i dona a conèixer la tasca que fan les companyies i productores de teatre de les Balears. Al 2016 li fou concedit el premi Ramon Lull, distinció que atorga el Govern de les Illes Balears. Referències Bibliografia 2003. Diccionari del teatre a les Illes Balears. Vol I. Lleonard Muntaner, editor i Publicacions de l'Abadia de Montserrat. Enllaços externs Pàgina web del teatre
Can Berga (Palma)

Can Berga és un edifici situat a la plaça del Mercat de Palma. De 1963 ençà és la seu de l'Audiència Provincial de les Illes Balears, i fins al 1984 ho va ser també dels jutjats. En aquest edifici hi residiren religioses agustines (1231) i més tard, pares franciscans (1278). Aquests el varen vendre a la família Pacs dins el segle xiv, per acabar arribant a la família Berga l'any 1677. El seu primer propietari de la família fou Gabriel de Berga i Santacília. El 1760, el seu fill Gabriel de Berga i Safortesa dugué a terme una important reforma, transformant l'edifici gòtic en un palau barroc d'influència francesa. L'obra fou duta a terme pel mestre Gabriel Pons. Destaquen a la seva façana: les finestres emmarcades, les dues balconades amb balustrada amb grans suports motllurats i l'escut d'armes de la família Berga al centre. Aquest fou esculpit per Joan Deià. El pati central està envoltat per arcades de tradició barroca. L'any 1942 l'edifici fou venut al Ministeri de Justícia espanyol. Anteriorment, la casa havia albergat una valuosa biblioteca que contenia exemplars dels privilegis i franqueses del Regne de Mallorca i dels usatges de Catalunya de Ramon Berenguer i un manuscrit escrit en hebreu. Durant un temps, el segle xix, els balcons d'aquesta casa estaven coberts de teules i les portes dels balcons romanien tapiades, i circularen rumors que el motiu era el no voler presenciar les execucions públiques de la plaça del Mercat o la intenció de fer-hi obra per fer els arrambadors d'argent. Notes Referències
Palau Reial de Manacor

El Palau reial de Manacor és un edifici manat construir pel rei Jaume II de Mallorca l'any 1311 com a residència de lleure dels monarques. Posteriorment les seves dependències serviren de presó. L'any 1480 Ferran el Catòlic donà l'edifici al seu secretari Joan Ballester, i anys a venir fou dividit i venut a diversos particulars. Als anys 50 l'edifici es conservava íntegre, però la construcció d'una fàbrica de perles sobre el seu sòl en provocà la destrucció, tret de la Torre de l'homenatge, coneguda amb el nom de Torre del Palau, la qual encara es conserva. Actualment es troba en un pati interior d'un edifici d'habitatges i és propietat municipal des de l'any 1991. Bibliografia «Palau dels reis de Mallorca». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 12. Palma: Promomallorca, p. 151. ISBN 84-8661702-2. Enllaços externs Presentació del projecte de restauració de la Torre del Palau, any 2000 Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (Diari de Balears) Veïns plantegen dificultats en les obres de restauració de la Torre del Palau, any 2002 (Diari de Balears) Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. Anunci de la rehabilitació de la Torre del Palau, l'any 2009 (Diari de Balears) Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. Previsió d'ús com oficina de turisme de la Torre del Palau, any 2011 (Diario de Mallorca)
Plaça de la Vila (Santa Maria del Camí)

La Plaça de la Vila és l'espai públic de Santa Maria del Camí, en el punt de confluència entre els camins de Sant Jordi, de Muro, de Sóller, de Passatemps i de Coanegra. a l'entorn del qual es va constituir en el segle xvii el nucli urbà de la Vila, amb la Casa de la Vila i, no gaire lluny, l'església parroquial. La Plaça de la Vila va tenir un paper central, a partir del s. XVII, en l'organització del nou espai urbà de Santa Maria del Camí. El 1637 ja s'esmenta la venda d'un trast junt a la plassa. Sovint se l'anomena plassa comuna. El 1671 el consell de la vila va acordar adquirir un solar per construir la Casa de la Vila i eixamplar la plaça. Es va sol·licitar a Jaume d'Olesa que fes acta de venda als jurats de tota la plaça i l'escairó de terra adjunt amb el càrrec que la vila li faria una gallina de renda. La part cedida el 1671 és el triangle situat davant les cases de Cas Metge Rei. Notes
Plaça del Pes de la Palla

La Plaça del Pes de la Palla es troba a Palma, a l'illa de Mallorca. Antigament constituïa el punt de la ciutat on es pesava i es venia la palla i s'hi recaptava l'impost que la gravava. Per aquestes tasques, fins al 1869, hi havia un porxo amb sis columnes al centre de la plaça. Era una activitat comercial relacionada amb el mercat de cereals, la Quartera, i es trobava a prop dels estables on hi havia els cavalls i altres animals de tir que arribaven de la Part Forana. Referències
Plaza del Peso de la Paja

La plaza del Peso de la Paja (en catalán: plaça del Pes de la Palla) se encuentra en la ciudad española de Palma de Mallorca, Islas Baleares. Antiguamente constituía el punto de la ciudad donde se pesaba y se vendía la paja y se recaudaba el impuesto que la gravaba. Por estas tareas, hasta 1869, había un porche con seis columnas en el centro de la plaza. Era una actividad comercial relacionada con el mercado de cereales, la cuartera, y se encontraba cerca de los establos donde había los caballos y otros animales de tiro que llegaban de la Parte Foránea de Mallorca.​ Referencias
Platja de Santa Eulària

La platja de Santa Eulària és una platja urbana del municipi de Santa Eulària des Riu a l'illa d'Eivissa. Característiques Està recorreguda per un passeig marítim situat a tres metres sobre el nivell de la mar i que recorre tota l'extensió de la platja. És un dels atractius turístics de Santa Eulària més destacats. Té una longitud de 300 m aproximadament i una amplària de 40 a 3 m. L'arena és fina de color clar aportades per bancs submarins. És una platja plena de vida, hi ha musclos, peixos, anemones, gavines, cormorans… Té una escola de busseig, moltes zones d'oci, restaurants de bona qualitat, es poden llogar velomars, hamaques, parasols, escola i lloguer de vela… Hi ha aparcament suficient. Com arribar-hi S'agafa des d'Eivissa la carretera c-733 i després la desviació cap a Santa Eulària. Una vegada dintre el nucli urbà, troben la platja al final del passeig de s'Alamera. Referències