NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Clough Castle

Clough Castle is a 12th century Anglo-Norman motte-and-bailey castle located in Clough, County Down, Northern Ireland. It consists of a ruined tower house situated on a 7.6 metres (25 ft) high motte. A small crescent-shaped bailey lies next to the south-east of the motte, separated by a 2.1 metres (6 ft 11 in) deep ditch. History Clough Castle was constructed during the 12th century by John de Courcy. At this time the motte was defended by a relatively soft and flammable timber palisade of posts under 10 cm in diameter, which may have been covered with clay for added strength. Behind the palisade, there were three pits for archers to stand in, with rough loopholes framed by boulders. In the mid-13th century, a stone hall was built within the palisade, and seems to have burnt down almost immediately. A stone keep was then built, and the palisade was replaced by an earth bank. The castle may have been abandoned during the early 14th century before the keep was rebuilt as a tower house in the 15th or 16th centuries. The motte was almost completely excavated under Dudley Waterman in 1951–52, revealing the early phases of the site's occupation. References
Замок Клоу

Замок Клоу (англ. Clough Castle) — один із замків Ірландії, розташований в графстві Даун, Північна Ірландія. Замок стоїть біля однойменного селища Клоу. Замок збудували англо-норманські завойовники Ірландії. Спочатку він називався Мотт та Бейлі. Нині замок є пам'яткою історії та архітектури і охороняється державою. Історія замку Клоу Особливості архітектури Замок Клоу є зразком замку англо-нормандських феодалів, що завоювали Ірландію в 1172 році. Пізніше була добудована вежа. Стіни мали ниркоподібну форму і стояв на земляних валах. У давнину замок був оточений глибоким ровом з водою глибиною не менше 2,1 м. У верхній частині замку зберіглася кам'яна вежа, що була збудована в XV столітті. Крім вцілілих будівель замок в минулому мав житлові приміщення, великий зал — ця частина замку в свій час згоріла. Через рів в свій час був перекинутий міст, який не зберігся. Розкопки Розкопки, що проводились в замку та навколо нього в 1950 році показали, що спочатку (в кінці ХІІ та на початку ХІІІ століття) у верхній частині замок Мотт та Бейлі був оточений дерев'яним частоколом, всередині якого були укриття для лучників. Також знайдено було фундамент довгого прямокутного залу в північно-східній половині замку, ймовірно, зал був побудований в середині ХІІІ століття. Пізніше, в тому ж столітті була побудована невелика кам'яна споруда на південному заході замку, висотою в два поверхи. Частково зберіглася до нашого часу, законсервована в 1981-82 роках. У пізньому середньовіччі, після того, що, як довгий час замок був закинутий, він був частково відновлений і перебудований, отримав L-подібну форму з вежею та будинком. Див. також Список замків Ірландії Джерела Department of the Environment for Northern Ireland (1983). Historic Monuments of Northern Ireland. Belfast: HMSO. p. 98. «Clough Castle» (PDF). Environment and Heritage Service NI — State Care Historic Monuments. Retrieved 2007-12-04. Harbinson, P. (1992). Guide to National and Historic Monuments of Ireland. Dublin: Gill & Macmillan. p. 107.
Blessington GAA

Blessington Gaelic Athletic Association is a Gaelic football, hurling, camogie and ladies' Gaelic football club based in Blessington, County Wicklow, Ireland. History The club was founded in 1909, initially playing its games in the Burgage near to the cemetery. The club crest depicts St. Mark's Cross, a high cross was moved to Burgage cemetery when its original home was flooded by the creation of Poulaphouca Reservoir. Blessington GAA won their first Wicklow Senior Football Championship in 1915. Blessington won both junior and intermediate county titles in 1979, following up that success with a second senior title in 1983. Blessington moved to new grounds purchased from the O'Leary family in 2007. They won their third senior title in 2021. Honours Gaelic football Wicklow Senior Football Championship (3): 1915, 1983, 2021, 2023 Wicklow Intermediate Football Championship (5): 1928, 1936, 1946, 1949, 1979 Wicklow Junior Football Championship (5): 1931, 1974, 1979, 2000, 2002 Notable members Jack Boothman (GAA President) Raymond Daniels Billy Gobbett (handballer) Michael McLoughlin Vincent Flood References External links Official website (archived version)
Costelloe Lodge

Costelloe Lodge is an early 20th-century building in Casla, County Galway, Ireland. It was designed by Edwin Lutyens for J. Bruce Ismay, chairman of the White Star Line, after Ismay's original fishing lodge was burnt out in an IRA attack in 1922. Ismay had bought the house a year after the Titanic disaster and, largely ostracised by society, spent much time at the lodge until his death in 1937. After the attack on the house Ismay engaged Lutyens to undertake a major reconstruction. The garden was laid out by Lutyens’ long-time collaborator Gertrude Jekyll. Little documented and unreferenced in the major studies of Lutyens, the lodge remains privately owned and is a protected structure. History and architecture J. Bruce Ismay succeeded to the chairmanship of the White Star Shipping Line in 1899, on the death of his father. In 1912 he joined the RMS Titanic on its maiden voyage across the Atlantic. The ship struck an iceberg and sank, with the loss of 1,514 passengers and crew. Ismay took a place in the last lifeboat to leave the ship, an act that led to severe public criticism. Ismay was largely ostracised from society after his rescue from the Titanic, and spent much of his time at Costelloe until his death in 1937. He had bought the original fishing lodge at Casla in 1913 and, a keen angler himself, visited frequently. In 1922 the lodge was burnt out in an arson attack by the IRA and Ismay commissioned Lutyens to rebuild it. Lutyens had established himself as one of England's leading architects of country houses. In his study of English domestic buildings, Das englische Haus, published in 1904, Hermann Muthesius had written of him, "He is a young man who has come increasingly to the forefront of domestic architects and who may soon become the accepted leader among English builders of houses". Muthesius’ prediction was fulfilled; over the course of the next twenty years Lutyens became preeminent as a designer of country houses, began the construction of New Delhi and became the foremost architect of memorials to the British dead of the First World War. The rebuilding of Costelloe was completed by 1925 and the house is designed in Lutyens’ trademark Arts and Crafts style. The plan is long and irregular, with a total of nine bays under sweeping slate roofs. The construction material is rendered limestone rubble. The house is little documented and is not referenced in the major studies of Lutyens and his work. The lodge is a protected structure and remains privately owned. Notes References Sources Amery, Colin; Richardson, Margaret; Stamp, Gavin (1981). Lutyens: The Work of the English Architect Sir Edwin Lutyens. London: Arts Council of Great Britain. ISBN 978-0-728-70303-2. Hussey, Christopher (1989) [1950]. The Life of Sir Edwin Lutyens. Woodbridge: Antique Collectors Club. ISBN 978-0-907-46259-0. Muthesius, H. (1979) [1904]. The English House (Single volume ed.). Frogmore: Granada Publishing. ISBN 978-0-258-97101-7.
Ирландска кралска академия

Ирландска кралска академия (на английски: Royal Irish Academy, съкратено – RIA, на ирландски: Acadamh Ríoga na hÉireann) е ирландска независима академична организация, чиято цел е да насърчава изследванията и прогреса в точните, хуманитарните и обществените науки. Ирландската кралска академия е едно от най-крупните научни общества и културни учреждения в Ирландия. Академията е основана през 1785 година, а на следващата година получава кралска харта. Изявени членове Ричард Кирван (1733-1812), химик, метеоролог и минералог Джеймс Гендън (1743-1823), архитект Хенри Гратън (1746-1820), политик Джордж Петри (1790-1866), художник, музикант, археолог и колекционер Сър Уилям Роуън Хамилтън (1805-1865), математик, физик и астроном Сър Франсис Бофорт (1774-1857), инженер хидролог Сър Уилям Уайлд (1815-1876), медик Оуен Макнийл (1867-1945), историк и политик Шон Лемас (1899-1971), политик Уолтър Хайтлър (1904-1981), физик Сър Уилям Макрий (1904-1999), астроном Каръл О'Дели (1911-1978), политик Източници
Reial Acadèmia d'Irlanda

La Reial Acadèmia d'Irlanda (Royal Irish Academy (RIA)) (en irlandès Acadamh Ríoga na hÉireann), és una de les societats d'aprenentatge i institucions culturals principals d'Irlanda. Es va fundar el 1785 i els seus antics i actuals membres inclouen artistes, científics i escriptors de totes parts d'Irlanda. La condició de membre es fa per elecció, usualment després que el membre proposat hagi presentat un treball científic o acadèmic notable. A qui són escollits se'ls permet usar les lletres MRIA (Membres de la Reial Acadèmia d'Irlanda) després dels seus noms. A més a més, els erudits internacionals poden ser elegits com a membres honoraris si han contribuït amb l'acadèmia i tenen connexió amb Irlanda. Vegeu també Royal Hibernian Academy Referències Enllaços externs Web oficial de l'acadèmia Membres de la Reial Acadèmia d'Irlanda Arxivat 2007-11-18 a Wayback Machine.
Královská irská akademie

Královská irská akademie (anglicky: Royal Irish Academy, irsky: Acadamh Ríoga na hÉireann) je irská učená společnost se sídlem v Dublinu. Akademie byla založena v roce 1785 a roku 1786 získala královskou zakládací listinu. Má přibližně 650 členů. Až do konce 19. století byla akademie vlastníkem hlavní národní sbírky starožitností a archeologických artefaktů. Později ji předala Irskému národnímu muzeu, ale ponechala si významnou sbírku rukopisů (např. Lebor na hUidre z 12. století). První setkání akademie se konalo v osobní rezidenci hraběte z Charlemontu. Na základě jeho žádosti byl akademii kolem roku 1787 dán k užívání dům známý jako Navigation House, na Grafton Street. V roce 1852 se přestěhovala do svých současných prostor na Dawson Street, do domu, jenž je dnes znám jako Academy House. Zvolení akademici mají právo užívat za svým jménem zkratku MRIA. Malá část akademiků není volena za vědecké úspěchy, ale za jiný přínos společnosti: mezi takové patří bývalí státní zaměstnanci, filantropové, vůdci politického a obchodního života apod. Každý rok je voleno až 24 nových členů, rovnoměrně rozdělených mezi vědní a humanitní obory. Řádné členství je vyhrazeno pouze pro ty, kteří mají trvalé bydliště v Irsku. Tato podmínka se nevztahuje na čestné členy. Akademie vydává šest vědeckých časopisů (Ériu, Irish Studies in International Affairs, Mathematical Proceedings of the Royal Irish Academy, Proceedings of the Royal Irish Academy: Archaeology, Culture, History, Literature, Irish Journal of Earth Sciences, Biology and Environment). Je jedním z nejstarších stále existujících nakladatelů v Irsku, její vydavatelství vzniklo již roku 1787. Nakladatelství vydává i knihy, často prestižní a vícesvazkové, jako například pětisvazkové dílo Art and Architecture of Ireland z roku 2014. Není výjimkou, že takovou knihu doprovází seriál v irské veřejnoprávní televizi nebo v rozhlase. Během 50. let 20. století začala akademie vytvářet národní výbory, z nichž každý se vztahoval k určitému oboru. Skládají se z členů i nečlenů akademie, včetně zástupců univerzit, výzkumných institucí, vládních agentur nebo průmyslu. Mají značný společenský vliv. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Royal Irish Academy na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Královská irská akademie na Wikimedia Commons
Royal Irish Academy

Die Royal Irish Academy (Königlich Irische Akademie, abgekürzt RIA, irisch Acadamh Ríoga na hÉireann) ist eine nichtstaatliche Akademie der Wissenschaften in Dublin in Irland. Sie ist eine all-irische Institution und Mitglied der All European Academies. Geschichte Die Akademie wurde 1785 durch James Caulfeild, 1. Earl of Charlemont gegründet und erhielt ein Jahr später eine Royal Charter. 1852 zog die Royal Irish Academy von der Grafton Street 114 in Dublin in ihre heutigen Räumlichkeiten in der Dawson Street 19 um, das als „Academy House“ bekannt ist. Bis zum späten 19. Jahrhundert war die Royal Irish Academy Eigentümerin der wichtigsten nationalen Sammlung irischer Altertümer. Sie übergab ihre Sammlung archäologischer Artefakte und ähnlicher Gegenstände, zu denen so berühmte Stücke wie die Brosche von Tara, das Kreuz von Cong und der Kelch von Ardagh gehörten, an das heutige National Museum of Ireland, behielt aber ihre sehr bedeutende Sammlung von Handschriften, darunter die berühmte Cathach of Colmcille, das Lebor na hUidre (um 1100), das spätere mittelalterliche Leabhar Breac, das Buch von Ballymote und die Annals of the Four Masters. Aufgaben Die Akademie hat derzeit rund 420 ordentliche Mitglieder und unterstützt Forschung und Lehre im wissenschaftlichen Bereich. Ein Mittel dazu ist die Bildung nationaler Komitees zu bestimmten Fachgebieten, um so ein strategisches Diskussionsforum zu schaffen. Ehrenmitglied kann werden, wer herausragende Leistungen in seinem Fachgebiet erbracht hat. Für eine ordentliche Mitgliedschaft muss die Person in Irland wohnhaft sein und 5 Mitglieder der Akademie müssen der Aufnahme zustimmen. Die Akademie leitet eine Reihe von Forschungsprojekten in den Natur- und Geisteswissenschaften. Zu den bisherigen Projekten gehören The Digital Humanities Observatory (DHO), New Survey of Clare Island (NSCI), The Origins of the Irish Constitution (OIC), und das Dictionary of Irish Biography (DIB). Die Akademie ist auch als Herausgeber tätig, z. B. der Zeitschrift Ériu. Außerdem verfügt sie über eine umfangreiche Bibliothek, die u. a. die größte Sammlung altirischer Handschriften und die persönliche Bibliotheken von Thomas Moore und Osborn J. Bergin umfasst. Im Jahr 2009 hat sie das Dictionary of Irish Biography (DIB) ins Leben gerufen, ein Nachschlagewerk zur Kulturgeschichte Irlands anhand von mehr als zehntausend Biografien von inzwischen verstorbenen Männern und Frauen, die in Irland oder mit irischen Wurzeln außerhalb Irlands geboren wurden. Seit dem 17. März 2021, dem Saint Patrick’s Day, steht die zuvor kostenpflichtige Online-Ausgabe des DIB allen Interessierten frei und kostenlos zur Verfügung. Präsidenten Weitere bekannte Mitglieder Siehe Kategorie:Mitglied der Royal Irish Academy. Weblinks Homepage der Royal Irish Academy Einzelnachweise
Academia Real Irlandesa

La Royal Irish Academy (RIA) (en irlandés Acadamh Ríoga na hÉireann)​ es una institución cultural irlandesa fundada en 1785. La selección de miembros –que incluye artistas, científicos y escritores– se hace por elección, y tras la presentación de un trabajo científico o académico. A los que resultan elegidos se les permite usar las letras MRIA (Miembro de la Real Academia de Irlanda) después de sus nombres. También pueden ser elegidos como miembros honorarios eruditos internacionales si han contribuido con la Academia y su labor tienen relación con Irlanda. Entre los miembros más conocidos puede mencionarse al premio Nobel Seamus Heaney, al hispanista Walter Starkie, al empresario Peter Sutherland, o a las presidentas de la república irlandesa Mary Robinson (1990-1997) y Mary McAleese. Entre sus miembros históricos destacan el poeta W. B. Yeats, el premio Nobel de Física (1951) Ernest Walton, el erudito William Wilde (padre de Oscar Wilde) o los primeros ministros y presidentes de Irlanda: Éamon de Valera (primer ministro en los periodos 1932-48, 1951-4, y 1957-9, y presidente entre 1959-73); Cearbhall Ó Dálaigh (presidente entre 1974-6), y Garret FitzGerald (primer ministro en los periodos 1981-2 y 1982-7). Véase también Anexo:Miembros de la Real Academia de Irlanda para consultar la lista completa de miembros.​ Referencias
Royal Irish Academy

La Royal Irish Academy (in irlandese: Acadamh Ríoga na hÉireann, in italiano: Accademia Reale Irlandese), con sede a Dublino, è un'istituzione indipendente irlandese per la promozione della ricerca e dell'eccellenza nelle scienze, negli studi umanistici e nelle scienze sociali. È una delle società più antiche in Irlanda e conta oltre 420 membri, scelti per i loro meriti accademici. L'accademia venne fondata nel 1785. Medaglia Cunningham Il premio dell'Accademia è la Medaglia Cunningham, istituita nel 1796 grazie al lascito di Timothy Cunningham, avvocato del Gray Inn. Il premio è assegnato ogni tre anni. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Royal Irish Academy Collegamenti esterni Sito ufficiale dell'Accademia, su ria.ie.
Ірландська королівська академія

Ірландська королівська академія (англ. Royal Irish Academy, загальноприйняте скорочення — RIA, ірл. Acadamh Ríoga na hÉireann) — загальноірландська незалежна академічна організація, метою якої є заохочення досліджень і прогресу в точних, гуманітарних і суспільних науках (Éire). Ірландська королівська академія є одним з найбільших наукових товариств і культурних установ Ірландії. На цей час у ній — 404 обраних члена. Заснована в 1785 році та зареєстрована Королівською хартією Георга III у 1786 році. Розташована в міському будинку середини XVIII століття на Доусон-стріт у Дубліні (Baile Átha Cliath), Академія є домівкою для історичної бібліотеки, яка містить найбільшу у світі єдину колекцію ірландських рукописів. Серед скарбів — «Кахах» або «Псалтир святого Колумби» (Cathach), найдавніший існуючий рукопис, написаний ірландським письмом, і «Книга Бурої Корови» (Lebor na hUidhre), яка містить найдавніші відомі версії ірландських саг народною мовою, включаючи «Викрадення бика з Куальнге» (Táin Bó Cuailnge). Академія підтримує академічну досконалість, визнаючи видатні досягнення в дослідженнях і науковій діяльності. Академія керує мережею національних комітетів і щорічно присуджує дослідницькі гранти та премії. Дослідницькі програми також проводяться безпосередньо в межах установи з питань, що стосуються Ірландії та її спадщини. Основні національні дослідницькі проєкти включають історичний словник ірландської мови з 1600 року, словник середньовічної латини з кельтських джерел, словник ірландських біографій, атлас ірландських історичних міст та проєкт з історичних документів про зовнішню політику Ірландії. Членство Обрання в члени Ірландської королівської академії є вищим ступенем визнання наукової значущості в Ірландії. Члени академії використовують після свого імені скорочення MRIA (Член Ірландської королівської академії). Критерієм обрання є значний внесок в наукові дослідження, підтверджений опублікованими роботами кандидата. Нині щорічно в академію обирається двадцять осіб, порівну представників гуманітарних і точних наук. Членом академії можуть стати тільки вчені, які постійно проживають в Ірландії. Почесними членами академії можуть стати вчені, які зробили значний внесок у свою наукову дисципліну, але не проживають в Ірландії. Кандидат в почесні члени повинен бути запропонований принаймні двома дійсними членами Академії. Почесні члени академії використовують скорочення Hon. MRIA (Почесний член Ірландської королівської академії). Примітки Література Ó Raifeartaigh, T. (Ed.). (1985). The Royal Irish Academy: A bicentennial history 1785–1985. Royal Irish Academy. Посилання Офіційний сайт Список дійсних членів академії
Maudlins Cemetery

Maudlins Cemetery is a Church of Ireland cemetery located in Naas, Ireland. It is notable for its two large pyramid-shaped mausoleums, and as the burial place of much of the local anglo/norman aristocracy. History The name is archaically spelled Maudlings; derives from Mary Magdalene, often depicted in art as mourning for Jesus after his crucifixion, and thus associated with burial grounds (cf. maudlin). At the time of the dissolution of the monasteries (c. 1540), Great Connell Priory was noted as possessing seven acres near to "the Maudelein of Naas." By 1606 the lands at Maudlings belonged to the chantry priests of St. David's Church, Naas. The cemetery dates to a 1780 donation by John Bourke, 1st Earl of Mayo. The west pyramid was built in honour of Anne de Burgh, wife of Walter Hussey Burgh, while the east pyramid is unmarked but believed to belong to another member of the De Burgh family. The cemetery was expanded in 1889. The Journal of the Co. Kildare Archaeological Society recorded in 1895 that grave-robbing took place at Maudlins, with the body of Moorehead, former governor of Naas Gaol, being one of the victims. The two pyramids were restored in 2020 with €65,000 from the Follies Trust. Notable burials Earls of Mayo Robert Bourke, 5th Earl of Mayo the Earls of Clonmell the De Burghs of Oldtown Hubert de Burgh (1879–1960) Eric de Burgh, general the De Robecks of Gowran Grange. Alexander Taylor (1746–1828), cartographer Gallery References External links Maudlin's Cemetery at historicgraves.com Maudlin's Cemetery: An introduction on YouTube
Court Tomb von Cohaw

Das Double Court Tomb von Cohaw (lokal auch als Cohaw giants grave bekannt) ist eine Nord-Süd-orientierte, etwa 25 m lange Megalithanlage mit fünf Kammern in einem rechteckigen Steinhügel, der allerdings nahezu völlig abgetragen ist. Das Townland Cohaw liegt südlich der Straße R192 vier Kilometer südöstlich von Cootehill im Norden des County Cavan in Irland. Court Tombs gehören zu den megalithischen Kammergräbern (englisch chambered tombs) Irlands. Sie werden mit etwa 400 Exemplaren nahezu ausschließlich in Ulster im Norden der Republik Irland beziehungsweise in Nordirland gefunden. Beschreibung Gebaut wie zwei Rücken an Rücken liegende Court Tombs mit tiefen halbrunden Höfen (englisch courts) und zwei Kammern an beiden Enden, wurde eine fünfte Kammer dazwischen gebaut. Es gibt mit kleinen Holzpfosten markierte Postlöcher und im nördlichen Vorhof befinden sich zwei Löcher, die einmal Steinpfeiler (englisch Pillar stones) gehalten haben. Während Ausgrabungen im Jahre 1949 wurden ein neolithischer Topf und kremierte Knochen gefunden. Siehe auch Megalithanlagen in Irland Liste von Court Tombs in Irland Literatur Peter Harbison: Guide to the National Monuments in the Republic of Ireland. Gill and Macmillan, Dublin 1992, ISBN 0-7171-1956-4, S. 36. Seán P. Ó Ríardáin: Antiquities of the irish countryside. 5th edition. Methuen, London u. a. 1979, ISBN 0-416-85630-6, S. 104. Weblinks Beschreibung engl. und Bild Beschreibung engl. und Bilder Video
Cohaw

Cohaw is a Neolithic double court tomb located 4 kilometres south-east of Cootehill, County Cavan, Ireland. The tomb lies on a ridge overlooking a small tributary of the River Annalee which flows into Lough Oughter. History Court-tombs are among the earliest megalithic monuments to be built in Ireland, and there are more than three hundred examples in the country. Court tombs often include a ceremonial courtyard set in front of a burial vault. Courts were built in a variety of shapes, with oval or circular forms predominating. County Cavan has a large number of megalithic tombs, including eighteen court tombs. Cohaw was excavated by archaeologist, Howard Kilbride-Jones, in 1949. The excavation finds consisted of teeth, skull fragments, and the cremated remains of a child. A carinated, round-bottomed Neolithic bowl was also uncovered. An unusual feature to the site at the time of excavation was a bow-shaped bank across the entrance to the north court. The tomb lies on a ridge overlooking a small tributary of the Annagh river. Description Cohaw is a neolithic double court tomb located 4 kilometres south-east of Cootehill, County Cavan, Ireland and is visible from the R192 road between Shercock and Cootehill. The tomb is known locally as the "Giant's Grave" and was originally built as two single tombs. Each tomb consists of a court at each end, connected by a long, five chambered burial gallery. The south court is two thirds of a circle in shape, while the north court is u-shaped. The northern court contains two post holes that would have held large pillar-stones. The tomb stands in an 82 ft (25m) long rectangular cairn. Gallery References