NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Aghadoe

Aghadoe (Irish: Achadh Deo or Achadh Dá Eó) is a large townland overlooking the town and lakes of Killarney in County Kerry, Ireland. Officially it is also a parish, although the parish is larger than the area normally associated with the name. The area is known for its views of the lakes and islands, including Innisfallen. The ruins of 13th century Parkavonear Castle and of Aghadoe Cathedral, an old Romanesque church in ruins, make the spot popular with tourists and archaeologists. Since 2015, Killarney RFC have their home ground in Aghadoe. History Aghadoe takes its name from Achadh Dá Eó, which is Irish for "the place of the two yew trees". During the Great Famine (1845–1852), the abbey or church of Aghadoe's churchyard was the designated burial site for famine and fever victims. London editor Charles Mackay travelled to Killarney in the summer of 1849 and notes that the churchyard itself was small (less than one acre), with a corner reserved for burials from Killarney's workhouse. It was "one of three where paupers are interred". From 1846 to 1849 Mackay estimates that close to 2,000 famine victims were buried at Aghadoe. They have "all [been] interred in one very small corner" of the cemetery. The "first glance shows the traveller in the midst of what a Golgotha he stands. In the wretched corner set apart for the paupers the earth is covered with deal planks and fresh remnants of coffins in shocking profusion". Annalistic references From the Annals of Inisfallen: AI939.1 Kl. Repose of Aed son of Mael Pátraic, abbot of Achad Deó. AI1010.5 Mael Suthain Ua Cerbaill {of Eóganacht}, eminent sage of Ireland, rested in Christ in Achad Deó. See also List of abbeys and priories in Ireland (County Kerry) References
Aghadoe

Aghadoe (en irlandais : Achadh an Dá Eo) est un grand townland surplombant la ville et les lacs de Killarney, dans le comté de Kerry, en Irlande. Vue d'ensemble C'est aussi une paroisse bien que la paroisse couvre une zone supérieure au townland. Le site est réputé pour ses points de vue sur les lacs et les îles dont fait partie Innisfallen Island. Les ruines du château de Parkavonear du XIIIe siècle et de la « cathédrale d'Aghadoe », une église en ruines d'architecture romane, en font un endroit très fréquenté par les touristes et les archéologues. Pendant la famine irlandaise (1845-1852), le cimetière d'Aghadoe est le lieu de sépulture pour les victimes. L'éditeur londonien Charles MacKay s'est rendu à Killarney à l'été 1849 et note que le cimetière lui-même est petit (moins d'un acre), avec un coin réservé aux enterrements de la workhouse de Killarney. C'est "l'un des trois où les pauvres sont enterrés " (Mackay, "Forty Years Recollections" 2:90). Au cours des trois dernières années (1846-1849), Mackay estime que près de 2 000 victimes de la famine ont été enterrées à Aghadoe. Ils ont « tous été enterrés dans un tout petit coin » du cimetière. Le « premier coup d'œil montre au voyageur au milieu de quel Golgotha il se tient. Dans le coin misérable réservé aux pauvres, la terre est couverte de planches de récupération et de restes frais de cercueils dans une profusion choquante » (ibid.). Mackay continue avec une description horrible et tragique d'Aghadoe en juillet 1849 (ibid., P. 2: 90-95). Aghadoe tire son nom de Achadh an Dá Eo, issu de Le lieu aux deux ifs ("The place of the two yew trees"). D'habitude, les cimetières n'ont qu'un seul if. Sources Annales d'Inisfallen (en) AI939.1 Kl. Repose of Aed son of Mael Pátraic, abbot of Achad Deó. (en) AI1010.5 Mael Suthain Ua Cerbaill {of Eóganacht}, eminent sage of Ireland, rested in Christ in Achad Deó. Voir aussi (en) List of abbeys and priories in Ireland (County Kerry) Références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Aghadoe » (voir la liste des auteurs). Portail de l’Irlande
Aghalard Castle

Aghalard Castle (auch Aghalahard Castle, irisch Caisleán Achadh Leathard) ist die Ruine eines Tower House südlich von Castlebar im irischen County Mayo. Sie gilt als National Monument. Geschichte Die Nachkommen der McDonnells von Knocknacloy, die Gallóglaigh (dt.: Söldner) der Burkes von Mayo waren, ließen die Burg um 1490 erbauen. Sie bestand aus einem dreistöckigen Turm mit quadratischen Ecktürmchen und war durch eine Mauer eingefriedet. 1596 eroberten Edward Brabazon, 1. Baron Ardee, Ulick Burke, 3. Earl of Clanricarde und James Riabbach Darcy die Burg, aber man hatte sie evakuiert, kurz nachdem man von Herannahen von Hugh Roe Ó Donnell gehört hatte. Das Tower House blieb in Besitz der McDonnells, bis sie es im 19. Jahrhundert an Sir Benjamin Guinness verkauften. Literatur Peter Harbison: Guide to National and Historic Monuments of Ireland. Gill and Macmillan, Dublin 1992, ISBN 0-7171-1956-4, S. 168 Quellen und Weblinks SMR No. MA120-024----, Castle - Tower House, Aghalahard. National Monuments Service (Ireland) Aghalard Castle. In: Dark Isle. 13. August 2001, abgerufen am 20. März 2019 (englisch). mit Fotos.
Aghalard Castle

Aghalard Castle (Irish: Caisleán Achadh Leathard) is a ruined tower castle south of Castlebar, County Mayo, Ireland. History Built in c.1490 by the descendants of the McDonnells of Knocknacloy who had become gallowglass to the Burkes of Mayo. The castle consisted of a three-storey tower with square turrets, enclosed by a bawn. The castle was captured in 1596 by Edward Brabazon, 1st Baron Ardee, Ulick Burke, 3rd Earl of Clanricarde and James Riabhach Darcy, however it was evacuated shortly afterwards upon hearing of the approach of Hugh Roe O'Donnell. It remained in possession of the McDonnells until bought by Sir Benjamin Guinness in the 19th century. References National Monuments Service (Ireland) SMR No. MA120-024----, Castle - Tower House, Aghalahard Aghalard Castle (including photos)
Замок Агалард

Замок Агалард (англ. Aghalard Castle, ірл. Caisleán Achadh Leathard) — замок Ахад Лехард — один із замків Ірландії, розташований в графстві Мейо. Замок стоїть між озерами Лох-Маск та Лох-Корріб. Замок збудований з дикого какменю — з вапняку. Замок стоїть на вапняковому плато. Замок являє собою зруйновану вежу, що стоїть на південь від селища Кастлбар. Товщина стін досягає 1,5 м. Збереглися гвинтові сходи. На південь від вежі є сліди зовнішніх стін. Історія замку Агалард Замок побудований в 1490 році нащадками МакДоннелла з Кнокнаклой, що був так званим галлоглассом — найманим солдатом-іноземцем феодала Берка з Мейо. Замок являє собою трьохповерхову вежу з квадратними башточками на верху. Замок був захоплений в 1596 році Едвардом Барбазоном — І бароном Арді, Уліком Берком — ІІІ графом Кланрікард та Джеймсом Рібахом Д'Арсі. Але незабаром вони покинули замок, коли почули про підхід ірландського ватажка Хью Роу О'Доннелла. У документах інквізиції від 1617 року згадуються Вальтер, Едмонд, Баллаг і Каллаг Макдоннелл з замку Агалард. Очевидно, що це були сини Олександра МакДоннелла. Замок залишився у володіннях родини МакДоннелл з клану МакДоннелл. У ХІХ столітті замок продали. Його купив сер Бенджамін Гіннес. Землі навколо замку довгий час були частиною маєтку землевласників Д'Арсі. Родина Д'Арсі купила ці угіддя в опікунів полковника Джона Брауна в 1747 році. У документах 1814 року згадується Патрік МакДоннелл як володар замку Агалард. У «Десятинній прикладній книзі», що опублікована в 1834 році згадується Джеймс МакДоннелл як володар замку Агалард. Гріффіт у 1855 році теж пише, що володарем замку Агалард є Джеймс МакДоннелл. Батьком Джеймса був Волтер МакДоннелл — депутат парламенту Великої Британії. Джеймс був племінником Патріка МакДоннелла. Останньою людиною, що жила в замку Агалард була Еліза МакДоннелл (до шлюбу Лінч) — дружина Джеймса МакДоннелла. Вона померла в 1871 році. Замок має низку цікавих архітектурних особливостей — кам'яне оздоблення вікон та кутів замку. Біля замку є кілька штучних печер. Про замок є низка легенд — легенда про леді Морган, легенда про блажену форель та інші. Джерела National Monuments Service (Ireland) SMR No. MA120-024----, Castle — Tower House, Aghalahard Aghalard Castle (including photos) https://www.tripadvisor.com/LocationPhotoDirectLink-g663560-d674295-i58717668-Hazel_Grove_B_B-Cong_County_Mayo_Western_Ireland.html http://www.geograph.ie/photo/2329557 [Архівовано 1 квітня 2016 у Wayback Machine.] https://www.tripadvisor.com/LocationPhotoDirectLink-g663560-d674295-i58717636-Hazel_Grove_B_B-Cong_County_Mayo_Western_Ireland.html https://www.flickr.com/photos/captain_charles/6436160163
Aghaviller

Aghaviller (irisch Áth an Bhiolair , „Furt der Kresse“) ist ein Townland im County Kilkenny in Irland, das hauptsächlich durch seinen Rundturm bekannt ist. Aghaviller liegt circa 20 km südlich der Stadt Kilkenny an der Regionalstraße R701. Rundturm Der bis zu einer Höhe von 9,6 m gut erhaltene Rundturm stammt wahrscheinlich aus dem 11. Jahrhundert. Die ursprüngliche Türöffnung beginnt in einer Höhe von 4 m und wird durch einen Rundbogen abgeschlossen. Eine Fensteröffnung mit einer dreieckigen Spitze befindet sich knapp unterhalb des oberen Mauerrands. Es gibt einen zweiten, ebenerdigen Eingang, der wesentlich später eingebaut wurde. Der Turm steht auf einem quadratischen steinernen Sockel. Diese Eigenschaft hat nur noch der wenige Kilometer entfernt stehende Rundturm von Kilree. Kirchenruine Neben dem Rundturm steht eine weitere Ruine. Diese war eine wahrscheinlich im 12. oder 13. Jahrhundert erbaute Kirche, die um 1600 zu einem befestigten Wohnhaus umgebaut wurde. Einige Zeit später wurde das Gebäude dann wieder als Kirche genutzt. Im Inneren dieses Gebäudes kann man auf einer steinernen Treppe das erste Stockwerk besteigen und hat von dort eine gute Aussicht auf den Rundturm. Weblinks Einzelnachweise
Aghaviller

Aghaviller (Irish: Áth an Bhiolair, meaning 'field of the watercress') is the site of a church and round tower in County Kilkenny, Ireland. It is a protected national monument. Aghaviller gives its name to the wider townland, civil parish, and electoral district. Located south of Kilkenny, about 12 kilometres southwest of Thomastown near Knocktopher. Etymology The Annals of the Four Masters call it Achadh-biorair (Ahabirrer), meaning the field of watercresses. Tighe refers to Agha-oillir, meaning field of the pilgrim. Church and tower A few yards distant from the site of the old church, is the remains of the lower part of an ancient round tower composed of breccia. The Statistical Survey of 1802, makes reference to the tower, as does the 1855 Kilkenny Archaeological Society. It is one of five round towers located around the county, the others are at Kilkenny, Tullaherin, Kilree and Grangefertagh. The tower is different from many round towers as it has two doors. Nearby is a holy well and Castlemorres Demesne. Civil parish In 1851, the civil parish of Aghaviller contained the townlands of Aghaviller, Ballinteskin, Ballinva, Barnadown, Bartonsfarm, Boolyglass, Brownstown, Carrickmerlin, Castlemorris, Catstown, Coalpitparks, Condonstown, Croan, Hugginstown, Kingsmountain or Mylerstown, Kyleva, Mabbotstown, Mylerstown or Kingsmountain, Newmarket and Westmoreland. Roman Catholic parish Part of civil parish of Aghaviller is in the Roman Catholic Parish of Aghaviller (earliest record: b. Oct 1847; m. Feb 1848), and part is in the Roman Catholic Ballyhale Parish (earliest record: b. Aug 1823; m. 1876). It was included within the union of Knocktopher or Ballyhale. Ballyhale was part of Aghaviller Catholic parish prior to September 1847. See also List of National Monuments in County Kilkenny List of National Monuments in Ireland Footnotes References Notes Further reading Brown, Thomas (1807). Union Gazetteer for Great Britain & Ireland ... Vol. 1. London, Glasgow. OCLC 34971893. Joyce, Patrick Weston (1910). The origin and history of Irish names of places. Vol. 1. ISBN 1-4460-2969-7. OCLC 3896472. : ISBN / Date incompatibility (help) Kilkenny Archaeological Society (1855). Transactions of the Kilkenny Archaeological Society 1852-1853. Vol. 2. Dublin: Kilkenny Archaeological Society. OCLC 6907386. Royal Irish Academy (1828). The Transactions of the Royal Irish Academy. Vol. 15. Dublin: Royal Irish Academy. OCLC 177703700. Tighe, William (1802). "Statistical Survey of the County of Kilkenny" (PDF). Dublin: Graisberry and Campbell. OCLC 625017492. External links "Aghaviller Round Tower". Archived from the original on 8 June 2022. Retrieved 10 October 2010.
Кругла вежа Агавіллер

Кругла вежа Агавіллер (англ. – Aghaviller, ірл. - Áth an Bhiolair) – вежа Ах ан Воляр – вежа Поля Салату – одна з так званих круглих веж Ірландії, пам’ятка історії та культури Ірландії національного значення, розташована в графстві Кілкенні біля одноіменного селища, в одноіменній парафії, на схід від міста Кілкенні, в 6 милях від Томастауна, біля селища Кнопкотер. Поруч біля руїн вежі розташовані руїни замку та церкви ХІІ століття. Географічні координати вежі: 52°27′59″N 7°16′3.25″W. Походження назви Назва Агавіллер згадується в багатьох давніх ірландських літописах, зокрема в «Літописі Чотирьох Майстрів» ця місцевість згадується як Ахад Бьорарь (ірл. – Achadh Biorair) – «Поле Водяного Салату». Вільям Тіге писав, що в давнину ця місцевість називалась Ага Олір (ірл. – Agha Oillir) - «поле паломника». Історія вежі Агавіллер Вежа Агавіллер розташована біля руїн стародавнього замку і церкви. Вважається, що ця вежа була побудована приблизно в Х — ХІІ столітті. Вежа побудована з дикого каменю — брекчії. Перші дослідження цієї круглої вежі були здійснені ще 1802 року. Цю вежу згадує Ірландське археологічне товариство в публікаціях 1855 року. Це одна з 5 круглих веж, що збереглися в графстві Кілкенні, зокрема в округах Туллагерін, Кілрі, Грангефертах. Вежа Агавіллер має свої оригінальні особливості — на відміну від інших ірландських круглих веж мона має не одні, а двоє дверей. Біля вежі знаходиться криниця Кастлмор Демесн, що вважається священною. Джерела Brown, Thomas (1807). Union Gazetteer for Great Britain & Ireland ... 1. London, Glasgow. OCLC 34971893. Joyce, Patrick Weston (1910). The origin and history of Irish names of places. 1. ISBN 1-4460-2969-7. OCLC 3896472. Kilkenny Archaeological Society (1855). Transactions of the Kilkenny Archaeological Society 1852-1853. 2. Dublin: Kilkenny Archaeological Society. OCLC 6907386. Royal Irish Academy (1828). The Transactions of the Royal Irish Academy. 15. Dublin: Royal Irish Academy. OCLC 177703700. Tighe, William (1802). "Statistical Survey of the County of Kilkenny" (pdf). Dublin: Graisberry and Campbell. OCLC 625017492.
Ahane GAA

Ahane GAA Club is a Gaelic Athletic Association club in Lisnagry, County Limerick, Ireland. The club is affiliated to the Limerick County Board and fields teams in both hurling and Gaelic football. History Located in the Ahane, Castleconnell and Montpelier areas of East Limerick, Ahane GAA Club was founded on 22 November 1926. The new club played its first ever match three weeks later, but lost out to Newport. The Ahane GAA Club committee affiliated both junior and senior teams for the respective championships in 1927. The Ahane club was in its infancy when it made the breakthrough by winning the Limerick SHC title after a defeat of Croom in 1931. This victory ushered in an unprecedented 25-year period of success. Ahane won seven successive Limerick SHC titles between 1933 and 1939. Defeat by Croom in successive finals was followed by Ahane claiming another seven successive titles between 1942 and 1948. The club also won five successive Limerick SFC titles between 1935 and 1939. Ahane won their 16th Limerick SHC title in 1955, a victory which put them at the top of the all-time roll of honour. After dominating the championship since their foundation, Ahane failed to win another title until 1998. The club retained the title in 1999, before winning a record-setting 19th Limerick SHC in 2004. Ahane GAA are based at Donal Morrissey Park in Newgarden, Lisnagry, Co Limerick. V94 EK59. Honours Limerick Senior Hurling Championship (19): 1931, 1933, 1934, 1935, 1936, 1937, 1938, 1939, 1942, 1943, 1944, 1945, 1946, 1947, 1948, 1955, 1998, 1999, 2004 Limerick Senior Football Championship (5): 1935, 1936, 1937, 1938, 1939 Limerick Junior Hurling Championship (2): 1928, 1930 Limerick Minor Hurling Championship (4): 1930, 1940, 1991, 2014 Munster Senior Club Camogie Championship (4): 1968, 1969, 1972, 1976 Limerick Senior Camogie Championship (10): 1967, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972, 1973, 1976, 2018, 2022 Notable players Mick Mackey: All-Ireland SHC-winner (1934, 1936, 1940) Dan Morrissey: All-Ireland SHC-winner (2018, 2020, 2021, 2022, 2023) Tom Morrissey: All-Ireland SHC-winner (2018, 2020, 2021, 2022, 2023) Ollie Moran: National Hurling League-winner (1997) Timmy Ryan: All-Ireland SHC-winner (1934, 1936, 1940) References External links Ahane GAA site
Albert Bridge, Belfast

Albert Bridge is a bridge in Belfast, Northern Ireland. Its three flat arches span the River Lagan. It was completed in 1890 by Belfast city surveyor J C Bretland and is named after Prince Albert Victor. It is located close to the city centre between East Bridge Street and the Albertbridge Road. History The previous bridge on this site was a privately owned five span masonry bridge which was built in 1831. It was officially called Lagan Bridge, although it was known as Halfpenny Bridge due to the toll charged. It was subsequently renamed to Albert Bridge after Queen Victoria's husband. In 1860 it was acquired by the Belfast Corporation, which abolished the toll. In 1886 two arches of the bridge collapsed, causing a single fatality. A temporary wooden bridge was erected until the completion of the replacement bridge. This new bridge was designed by Mr J. C. Bretland, the Borough Surveyor of Belfast at the time, and was constructed by Messrs Henry of Belfast on behalf of Belfast Corporation, at a cost of £36,500. All of the cast iron including the decorative lampposts were made in Derby by Andrew Handyside & Co. It was opened in 1890 and the name Albert Bridge was kept, but now in honour of Queen Victoria's grandson, Prince Albert Victor, who had laid a foundation stone in 1889. In the 1950's, the Hastings Bar was renamed to the Prince Albert Lounge. It sits at the bottom of the Albertbridge Road, at the junction facing the Newtownards Road McDonald's. Its name derives from the influence of the naming of the Albertbridge / Albertbridge Road. It is known colloquially as "The Albert". Restoration In 1998 the first phase of work on the bridge was carried out by Roads Service, involving replacing, strengthening and waterproofing the concrete bridge deck. The second phase replaced corroded wrought iron structural members supporting the bridge deck with new structural steel members. The final phase, in autumn 2001, involved the removal of existing paint and rust and application of a new paint system for corrosion protection, which should ensure no repainting will be needed for the next 15 years. Floodlighting was also being installed. Total cost of restoration was about £1 million. The original drawings and sketches of the bridge from 1888 had been passed to Roads Service from Belfast Corporation at the time of local government reorganisation in 1973. The drawings were used for information on the works connected with the bridge and passed to the Public Record Office of Northern Ireland in 2001. See also List of bridges over the River Lagan References
Puente Albert (Belfast)

El Puente Albert (en inglés: Albert Bridge) es un puente en Belfast, Irlanda del Norte.​ Se extiende por el río Lagan y es uno de los ocho puentes en la ciudad. Fue terminado en 1890 por la ciudad de Belfast después de que elpuente anterior de repente se derrumbó en 1886. Se encuentra cerca del centro de la ciudad, entre la calle East Bridge y la calle puente Albert. En 1886, el primer puente que se haya construido en el sitio del puente de Albert se desplomó, provocando una sola víctima mortal. Véase también Puente Puentes más largos del mundo Puentes más altos del mundo Referencias
Alexandra Park, Belfast

Alexandra Park is a Victorian park situated in north Belfast. It is named after Princess Alexandra of Saxe-Coburg and Gotha and was opened in 1888. As is typical for parks of the period, it has a formal layout that includes tree lined avenues. It also contains play areas for children. Alexandra Park is believed to be the only park in western Europe to be divided by a three-metre (10') wall. The barrier was erected in 1994 and is one of a number of "peace walls" built across the city in attempt to prevent violence between Nationalist/Republican and Unionist/Loyalist communities. The wall's foundations were laid on 1 September 1994, the day of the first IRA ceasefire. The northern part of the park was accessible only from the Antrim Road whilst the southern part could only be reached from the Shore Road. In September 2011 a gate linking the two communities was installed in the wall. The gate was initially open on weekdays from 9 am to 3 pm for a trial period of 3 months. As of 2026 the gate is now open full time. References
Allenwood G.F.C.

Allenwood G.F.C. is a Gaelic football club based in Allenwood, County Kildare, Ireland. Because it is located in County Kildare, the club competes in the County Kildare GAA board league and cup system. Allenwood was the winner of the Kildare Senior Football Championship in 2004 and Club of the Year in 1974. It was the home club of former Kildare Player of the Year Johnny Doyle. Notable players Johnny Doyle Shane McCormack Honours Kildare Senior Football Championship (1): 2004 Senior League Champions (4): 1964, 1993, 2002, 2004 Kildare Intermediate Football Championship (3): 1962, 1990, 2023 Leinster Intermediate Club Football Championship (1): 2023 Kildare Junior Football Championship (1): 1961 Bibliography Kildare GAA: A Centenary History, by Eoghan Corry, CLG Chill Dara, 1984, ISBN 0-9509370-0-2 hb ISBN 0-9509370-1-0 pb Kildare GAA yearbook, 1972, 1974, 1978, 1979, 1980 and 2000- in sequence especially the Millennium yearbook of 2000 Soaring Sliothars: Centenary of Kildare Camogie 1904-2004 by Joan O'Flynn Kildare County Camogie Board. External links Allenwood GFC Club Website Kildare GAA site Archived 21 May 2008 at the Wayback Machine Kildare GAA club sites Kildare on Hoganstand.com
Altinaghree Castle

Altinaghree Castle ist ein großes, verfallenes Schloss im nordirischen County Tyrone. Es wird auch Altnacree Castle, Liscloon House oder bei der örtlichen Bevölkerung Ogilby’s Castle genannt, da es um 1860 für William Ogilby errichtet worden sein soll. Beschreibung Altinaghree Castle steht auf privatem Bauernland außerhalb des Dorfes Donemana südlich von Londonderry im District Derry and Strabane. Das Schloss ist nicht öffentlich zugänglich. Man kann es aber von der Verbindungsstraße von Donemana nach Claudy (B49) aus gut sehen. Aus geschnittenem Stein errichtet, war es einst ein elegantes Gebäude mit einem großartigen Bankettsaal. Heute ist es eine Ruine. Geschichte Das Schloss soll für William Ogilby um 1860 errichtet worden sein. James Douglas Ogilby, der später ein bekannter Ichthyologe in Australien wurde, war sein Sohn. James verliebte sich in die Fabriknäherin Mary Jane Jamieson, erhielt aber nicht die Erlaubnis, sich mit ihr zu vermählen. Er brannte schließlich mit ihr durch und heiratete sie 1884. Er wanderte nach Australien aus und wurde 1885 beim Australian Museum angestellt. Das Schloss wurde Ende des 19. Jahrhunderts aufgegeben und verfiel. Weblinks Einzelnachweise