Gábriel arkangyal

Szent Gábriel arkangyal, vagy magyarosan Gábor főangyal (héberül: Gávri-El (גבריאל), jelentése: „Isten embere”, „Isteni ember” vagy „Isten ember formájú reprezentátora”) talán a legismertebb arkangyal a Bibliában és a Koránban. Gábriel a különböző hagyományokban Gábriel az Ószövetségben és az Újszövetségben is szerepel. Előbbiben ő magyarázza meg Dániel próféta látomásának értelmét (Dán 8,16-26) és a 70 évről szóló prófécia jelentését (Dán 9,21-27). Lukács evangéliuma úgy említi mint Isten hírvivőjét, küldöttjét. Előbb Zakariás papnak adja hírül Keresztelő János születését, aki nagy tetteket fog véghezvinni (Lk 1,5-20). Itt magáról azt mondja, hogy az Úr színe előtt áll. Ezután Názáretben Máriánál is megjelenik, átadva az angyali üdvözletet, vagyis a Szentlélek révén, Jézus születését és jövendő, messiási hivatását (Lk 1,26-38). Egyes apokrif iratok szerint a Szodomát és Gomorát elpusztító angyalok között is ott volt. A későbbi keresztény hagyomány Mihály arkangyal és Rafael arkangyal mellett Gábrielt is az arkangyalok közé sorolta. Gábor főangyal, a Biblia szerint az Úr előtt álló hét főangyal egyike (Tób 12,15; Lk 1,19). Az Üdvözlégy ima a Máriához intézett szavaival kezdődik. Egy legenda szerint III. Ottó német-római császár a lengyel uralkodónak ígérte Attila hun király koronáját, miközben azt István, a magyarok fejedelme is követelte. Ottó 1000-ben megkerestette, és személyesen föl is tárta Nagy Károly sírkamráját, ahol megtalálta a koronázási jogart és a koronát, s Ravenna érintésével Rómába vitte, ahova 1000. október 2-án érkezett meg. Ottó és II. Szilveszter pápa úgy döntöttek, hogy a koronát a lengyel uralkodónak szolgáltatják ki. Szilveszter pápa azonban álmot látott, amelyben Gábriel arkangyal arra figyelmeztette, hogy a koronát ne a lengyel királynak adja, hanem annak a követnek, aki másnap reggel érkezik. Másnap reggel az Árpád-házból származó István magyar fejedelem követe, Asztrik apát érkezett, és kérte a koronát. A pápa megáldotta a koronát, és apostoli keresztet is küldött vele együtt, valamint egy levelet, melyben a magyarok királyát apostoli jogokkal ruházta fel. Ezzel kinyilvánította, hogy a koronát nemcsak az Istentől származó földi hatalom közvetítőjének, hanem egyben a magyar állam megtestesítőjének is tekinti. Gábriel arkangyal csak 1921-ben került be a hivatalos római katolikus kalendáriumba, ekkor ünnepét március 24-ére tették. 1969-től azonban Szent Mihállyal és Szent Rafaellel együtt szeptember 29-ére tették római katolikus ünnepét. Az ortodox egyházakban november 8-án ünneplik, de megemlékeznek róla március 26-án és július 13-án is. Gábrielt az iszlám is tiszteli (arab neve Dzsibríl vagy Dzsibráil), ugyanis hitük szerint ő az, aki az elrendelés éjszakáján és azt követően eljuttatta Mohamed prófétához Isten szavát, a Koránt. Az ezoterikus tanokban ő az igazság angyala és az Édenkert őrzőinek a feje. Gabriel arkangyal náluk a remény angyala, aki mindig reményt ad az embereknek, valamint a halak, a rák és a skorpió horoszkópú emberek védőszentje. Ábrázolása mindig valami fensőbbségeset sejtet mindenkivel, amitől (akárcsak Mihály arkangyaltól) a Gonosz fél. Hatalmas szárnyakkal ábrázolják, ami természetfeletti erejét jelképezi.Ő üldözte ki Ádámot és Évát a Paradicsomból[forrás?] Gábriel a művészeti ábrázolásokon A 4. században a katakombákban ifjú vagy szakálltalan férfi képében ábrázolták szárnyak és nimbusz nélkül. Az 5. századtól kezdték szárnyas, nimbuszos alakként ábrázolni. A 14. században főként Itáliában az ifjú leányos vonásokat kapott, s ez általánossá vált a reneszánsz és barokk képeken. A 18. századtól újra erőteljes ifjú. A festményeken főangyalként rendszerint Mihály arkangyallal együtt ábrázolják. Szerepel a Paradicsomból való kiűzetés, Dániel és Zakariás látomása, Jézus születése, a Háromkirályok képein, de leggyakrabban az angyali üdvözletben. Attribútumai: hírnöki bot, harsona, trombita, kereszt, jogar, glóbusz, liliom, olajág, pálmaág, könyvtekercs, füstölő, kard. Gábriel a festészetben Gábriel-szobrok Gábriel a filmművészetben Angyalok háborúja (1995) – Christopher Walken alakítja Gábrielt Constantine, a démonvadász (2005) – Tilda Swinton játssza A születés (2006) – Gábriel szerepében Alexander Siddig Gábriel – A pokol angyala (2007) – Andy Whitfield Gabriel— Odaát (2005-2019) Richard Speight Jr Jegyzetek Források Magyar katolikus lexikon Herbert Haag: Bibliai lexikon. Budapest, 1989. ISBN 963-360-465-6 Gábor arkangyal