Hesekiel

Hesekiel emellanåt Hezekiel eller Ezekiel (hebreiska יחזקאל: romaniserat: Yəḥezqēl; Koinegrekiska: Ἰεζεκιήλ, romaniserat: Iezekiḗl ) var en israelitisk präst och är en av de tre stora profeterna i judendomens Neviim ("profeterna") och kristendomens Gamla Testamente. De abrahamitiska religionerna erkänner Hesekiel som profet. Enligt berättelsen profeterade Hesekiel förstörelsen av Juda rikes huvudstad Jerusalem. År 587 f.Kr. erövrade det nybabyloniska riket Jerusalem, förstörde Salomos tempel och skickade den judiska överklassen i babyloniska fångenskapen år 597 f.Kr. Hesekiel profeterade dock också om det judiska folkets slutliga återinsättande i Israels land. Det tros att han dog omkring 570 f.Kr.; Hesekiels grav är en judisk religiös plats i Mesopotamien. Tre decennier senare, år 539 f.Kr., erövrade det persiska riket Babylon och Kyros den stores edikt återförde de som befann sig i exil. Han anses vara författare till Hesekiels bok, som inleds med en beskrivning av profetens kallelse. Hesekiel var präst och hans språk var utpräglat prästerligt. Hans tidigaste förkunnelse gällde främst förhållandet i hemlandet; avgudadyrkan skall bestraffas med att Herrens härlighet lämnar templet. Med detta avsågs templets förstörelse år 587 f.Kr., vilket också ger eko i hans förkunnelse. Han talar om dom och frälsning och betonar den enskildes moraliska och religiösa ansvar. Han såg som sin uppgift att varna sitt folk. Omvändelse är inte förgäves; man behöver inte lida för fädernas synder, utan var och en har sitt eget ansvar. En rad utsagor gäller främmande folk, främst från Egypten, där Juda rike förgäves sökte hjälp mot babylonierna. Under senare delen av sin verksamhet förkunnar Hesekiel det skingrade Israels återsamling till sitt land. Till sist skall Gog från Magog göra ett angrepp mot Israel och bli i grunden slagen. De sista kapitlen skisserar hur ett nytt tempel skall byggas och riket organiseras på nytt. Hesekiels kallelsevision har spelat en viktig roll i den judiska mystiken. Dunkla framtidsutsagor har på kristet håll lagts till grund för apokalyptiska spekulationer. Namnet "Hesekiel" betyder "Gud är stark" eller "Gud stärker" på hebreiska. I almanackor fram till år 1901 var 10 april tillägnad Hesekiel. Biblisk betydelse Författaren till Hesekiels bok framställer sig som Hesekiel, Busis son, född i en prästlig (kohen) släkt. Författaren daterar sitt första gudomliga möte till "det trettionde året" enligt Hesekiel 1:1–2. Hesekiel beskriver sin kallelse att bli profet och beskriver sitt möte med Gud och fyra "levande varelser" med fyra hjul bredvid sig. Enligt Hesekiel 1:1 och 3:15 levde Hesekiel och hans hustru under den babyloniska fångenskapen vid Kebarkanalens strand i Tel Aviv nära Nippur tillsammans med andra exiler från Juda rike. Det nämns inget om att han hade barn. Kronologi I texten identifieras det "trettionde året" som det femte året av Judas kung Jojakins exil av det nybabyloniska riket med början 597 f.Kr. (även om riket tilläts fortsätta under Sidkia); detta daterar Hesekiels vision till 593 f.Kr. Den sista dokumenterade profetian från Hesekiel dateras till april 571 f.Kr., sexton år efter Jerusalems förstörelse 587 f.Kr. Således inträffade Hesekiels profetior under ungefär 22 år. Det "trettionde året" kan syfta på Hesekiels ålder vid tiden för hans första vision, vilket gör honom femtiotvå år vid hans sista vision. Targum-Jonathan angående Hesekiel 1:1 och det rabbinska verket Seder Olam Rabba från 100-talet (kapitel 26) tolkar det dock som "i det trettionde året efter att Josia fick en lagbok som upptäcktes i templet" år 622 f.Kr., tiden för Josias reformer och Jeremias profetior. Dessa två tolkningar kan förenas om Hesekiel föddes ungefär samtidigt som Josias reformer. Utombiblisk betydelse Judisk tradition Enligt judisk tradition skrev inte Hesekiel den bibliska Hesekiels bok, utan hans profetior samlades istället av stora rådet. Hesekiel, liksom Jeremia, sägs enligt Talmud och Midrash ha varit en ättling till Josua genom hans äktenskap med proselyten och före detta prostituerade Rahab. Vissa påståenden i rabbinsk litteratur hävdar att Hesekiel var son till Jeremia, som (också) kallades "Busi" eftersom han föraktades av judarna. Enligt Josefus var Hesekiel redan aktiv som profet medan han befann sig i Israels land, och han behöll denna gåva när han blev landsförvisad tillsammans med kung Jojakin och landets elit till Babylon. Josefus berättar att Nebukadnessars babyloniska arméer förvisade 10 832 personer från Juda, efter att ha avsatt Jojakin år 598 f.Kr. Rava säger i den babyloniska Talmud att även om Hesekiel beskriver Guds trons (merkabah) uppenbarelse, beror detta inte på att han sett mer än profeten Jesaja: tvärtom beskrev Jesaja den gudomliga härligheten som en hovman skulle beskriva hovet där han tjänade; medan Hesekiel skrev som en bonde som blomstrande prydde en avlägsen majestät. Hesekiel, liksom alla andra profeter, har bara sett en suddig spegelbild av Gud, som om han ses i en dålig spegel. Enligt midrashen Shir HaShirim Rabbah var det Hesekiel som de tre fromma männen, Hanania, Mishael och Azariah (även kallade Shadrak, Meshak och Aved-Nego), bad om råd om de borde motstå Nebukadnessars befallning och välja döden genom eld istället för att dyrka hans avgud. Först uppenbarade Gud för profeten att de inte kunde hoppas på en mirakulös räddning, och profeten sörjde dessa män som var "Judas kvarleva". Men när de lämnade platsen helt beslutsamma att offra sina liv till Gud, fick Hesekiel denna uppenbarelse: När de gick ut från Hesekiel, den Helige, välsignad vare han, uppenbarade sig och sade: 'Hesekiel, vad tror du, att jag inte kommer att stå vid deras sida? Jag kommer absolut att stå vid deras sida.' Det är vad som står skrivet: "Så sade Herren Gud: Även om detta ska jag ge efter för Israels hus" (Hesekiel 36:37). 'Men lämna dem och säg inget till dem. Jag låter dem fortsätta utan att ana något.' Kristen tradition Hesekiels "förnyade förbund" med Israel lovar att "ta bort stenhjärtat ur kroppen på er och ge er ett hjärta av kött" (Hesekiel 36:26). Detta citeras av aposteln Paulus i hans andra brev till korinthierna (3:3). Hesekiels visioner av de fyra levande varelserna (Hesekiel kapitel 1), striden mot Gog från Magog (Hesekiel kapitel 38-39) och hans vision av en flod som rinner från templet (Hesekiel 47:1-12) citeras och tolkas om i Uppenbarelseboken (4:6, 20:7, 22:1). Hesekiel hedras som helgon i den östortodoxa kyrkans liturgiska kalender – och de östkatolska kyrkor som följer den bysantinska riten – den 21 juli (för de kyrkor som använder den traditionella julianska kalendern infaller den 21 juli på den 5 augusti enligt den moderna gregorianska kalendern). Hesekiel hedras den 28 augusti i helgonkalendern i den armeniska apostoliska kyrkan, och den 10 april i det romerska martyrologiet. Vissa lutherska kyrkor firar också hans minnesstund den 21 juli. Bonaventura tolkade Hesekiels uttalande om den "stängda porten" som en inkarnationsprofetia: "porten" betecknar Jungfru Maria och "fursten" syftar på Jesus. Detta är en av läsningarna vid vespern på de stora högtiderna i de östortodoxa och grekisk-katolska kyrkorna. Detta bildspråk återfinns också i den traditionella katolska julhymnen "Gaudete" och i ett ordspråk av Bonaventura, citerat av Alfonso dei Liguori: "Ingen kan komma in i himlen om det inte är genom Maria, som genom en dörr." Bildspråket utgör grunden för idén att Gud gav Maria till mänskligheten som "Himmelsporten" (därav invigningen av kyrkor och kloster till Porta Coeli), en idé som också beskrivs i bönen Salve Regina. Islamisk tradition Hesekiel (arabiska: حزقيال; Ḥazqiyāl) erkänns som en profet i islamisk tradition. Även om han inte nämns vid namn i Koranen, har muslimska lärda, både klassiska och moderna, inkluderat Hesekiel i listor över islams profeter. Koranen nämner en profet vid namn Dhul-Kifl (ذو الكفل). Även om Dhul-Kifls identitet är omtvistad, identifieras han ofta med Hesekiel. I sin Reisebeschreibung nach Arabian, säger Carsten Niebuhr att han besökte al-Kifl i Irak, mitt emellan Najaf och al-Hilla, och sade att Kifl var den arabiska formen av Hesekiel. Han förklarade vidare i sin bok att Hesekiels grav fanns i al-Kifl och att judarna kom dit på pilgrimsfärd. Namnet "Dhul-Kifl" betyder "Innehavare av Dubbelheten" (ذو dhū "innehavare av, ägare av" och الكفل al-kifl "dubbel, vikt). Vissa islamiska lärda har liknat Hesekiels uppdrag vid beskrivningen av Dhul-Kifl. Under exilen utplånades monarkin och staten, och det politiska och nationella livet var inte längre möjligt. I avsaknad av världslig grund blev det nödvändigt att bygga en andlig grund, och Hesekiel utförde detta uppdrag genom att observera tidens tecken och härleda sina läror från dem. I enlighet med de två delarna av hans bok är hans personlighet och hans predikan tvådelade. Oavsett att Dhul-Kifl identifieras med Hesekiel har muslimer betraktat Hesekiel som en profet. Hesekiel förekommer i alla samlingar av Profeternas berättelser. Muslimsk exeges listar vidare Hesekiels far som Busi (Budhi) och Hesekiel får titeln ibn al-'ajūz, vilket betyder "son till den gamle (mannen)", eftersom hans föräldrar antas ha varit mycket gamla när han föddes. En tradition, som liknar Hannas och Samuels i den hebreiska Bibeln, säger att Hesekiels mor bad till Gud i hög ålder om att få föda en avkomma och fick Hesekiel som gåva från Gud. Gravar Hesekiels grav i Irak Hesekiels grav ligger i al-Kifl i Irak, nära Babylon. Historiskt sett var Nukhailah-moskén för shiamuslimer en viktig judisk plats, och byggdes ovanpå den. På grund av den judiska exodusen från Irak på 1950-talet har närvaron av den irakiska judiska gemenskapen minskat, även om en nedlagd synagoga fortfarande finns kvar på platsen. År 2020 pågick enligt uppgift arbete för att omvandla synagogan till en moské. Graven i Ergani i Turkiet En grav i Ergani-distriktet i Diyarbakır-provinsen i Turkiet tros också vara Hesekiels viloplats. Den ligger 5 kilometer från stadens centrum på en kulle, där den vördas och besöks av lokala muslimer, kallad Makam Dağı. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Ezekiel, 2 juli 2026. Anmärkningar Fotnoter Tryckta källor Ekman Arne, red (2009). NE i tjugo band: en modern och komprimerad version av det stora uppslagsverket. Malmö: Nationalencyklopedin (NE). Libris 11702786. ISBN 9789186365202 , Band 8, s. 43. Engström Christer, Marklund Kari, red (1992). Nationalencyklopedin: ett uppslagsverk på vetenskaplig grund utarbetat på initiativ av Statens kulturråd. Bd 8, [Gram-Hil]. Höganäs: Bra böcker. sid. 574. Libris 8211192 Vidare läsning Jonge H. J. de, Tromp Johannes, red (2007) (på engelska). The book of Ezekiel and its influence. Aldershot: Ashgate. Libris 10947374. ISBN 978-0-7546-5583-1 Petter, Donna Lee (2011) (på engelska). The book of Ezekiel and Mesopotamian city laments. Orbis biblicus et orientalis ; 246. Fribourg: Academic Press. Libris 12190345. ISBN 3727816902 Profeterna: Jesaja, Jeremia, Hesekiel, de 12 profeterna. Kulturhistoriskt bibliotek, 99-1228966-8. Eslöv: B. Östlings bokförl. Symposion. 1996. Libris 8370648. ISBN 91-7139-311-0 Ringgren, Helmer, red (1990[1974]). Israels profeter: en studiebok ([Ny tr.]). [Stockholm]: [Gummessons bokh.] distributör. Libris 1271328 Sturesson, Stefan (2008-). Israel och dess hjältar: Israels historia sedd genom dess profeter, statsmän och andliga ledare. Västerås: SIR Publishing. Libris 11228802. ISBN 9789163327582 Young, Robb Andrew (2012) (på engelska). Hezekiah in history and tradition. Supplements to Vetus Testamentum, 0083-5889 ; v. 155. Leiden: Brill. Libris 13433009. ISBN 9789004216082 Zimmerli, Walther; Hanson K. C. (2003) (på engelska). The fiery throne: the prophets and Old Testament theology. Fortress classics in biblical studies (1. ed.). Minneapolis: Fortress press. Libris 9717409. ISBN 0-8006-3620-1 Externa länkar Wikisource har originalverk som rör Hesekiel. Wikimedia Commons har media som rör Hesekiel.﻿