NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
ГЕС Сінгкарак

ГЕС Сінгкарак — гідроелектростанція в Індонезії на острові Суматра. Використовує ресурс із озера Сінгкарак, яке дренується річкою Омбілін, правим витоком Індрагірі (на східному узбережжі острова впадає до Південнокитайського моря). Для створення гідроенергетичної схеми з великим напором організували деривацію ресурсу із Сінгкарак на другий, західний бік вододільного хребта Суматри. На східному боці озера, де бере початок Омбілін, звели невисоку бетону греблю, а на протилежному березі облаштували водозабірну споруду. При цьому в операційному режимі дозволене коливання рівня поверхні у Сінгкарак між позначками 361,25 та 362,5 метра НРМ, а у особливо важливих випадках дозволене здреновування до 360,75 метра НРМ (первісно проектний рівень складав 359,5 метра НРМ, проте це призводило до порушень у системі водопостачання населення оточуючих територій). Від Сінгкарак прокладено тунель довжиною 16,5 км з діаметром від 5 до 5,3 метра, який виводить в долину річки Anai (впадає до Індійського океану). Він транспортує в середньому 50,5 м3/сек, в тому числі 3,4 м3/сек з водозабору на річці Булух. На завершальному етапі прокладено так само підземний напірний водовід довжиною 0,4 км з діаметром 4,1 метра. Машинний зал станції, споруджений у підземному виконанні, має розміри 25х90 метрів при висоті 37 метрів. Доступ до нього здійснюється через тунель довжиною 0,85 км з перетином 5х5 метрів. Основне обладнання станції становлять чотири турбіни типу Френсіс загальною потужністю 175 МВт, які при напорі у 300 метрів забезпечують виробництво 986 млн кВт-год електроенергії на рік. Відпрацьована вода відводиться по тунелю довжиною 1,8 км до Anai, на якій трохи нижче за течією спорудили нижній балансуючий резервуар, котрий повинен запобігати затопленню розташованих нижче територій та дозволив організувати зрошення 6,7 тисячі гектарів. Під час спорудження підземних споруд станції провели вибірку 737 тис. м3 породи, використали 210 тис. м3 бетону та 50 тис. м3 торкрет-бетону. Наземні об'єкти потребували екскавації 415 тис. м3 та насипки 182 тис. м3 землі, а також ще 19 тис. м3 бетону. Видача продукції відбувається по ЛЕП, розрахованій на напругу 150 кВ. Можливо відзначити, що на Суматрі реалізовано кілька проектів з деривації ресурсу під вододільним хребтом Букіт-Барісан, при цьому ГЕС Мусі так само перекидає воду зі сходу на захід, тоді як ГЕС Ренун працює у протилежному напрямку. Примітки
Pulau Banyak Barat (onderdistrict)

Pulau Banyak Barat is bestuurlijk ingedeeld als een onderdistrict in het regentschap Aceh Singkil in de provincie Atjeh, Indonesië. Het onderdistrict telt 2654 inwoners (volkstelling 2010). Asantola (inwoners: 562) Ujung Sialit (inwoners: 1093) Haloban (inwoners: 830) Suka Makmur (inwoners: 169) Referenties
Kecamatan Pulau Banyak Barat

Kecamatan Pulau Banyak Barat (indonesiska: Pulau Banyak Barat) är ett distrikt i Indonesien. Det ligger i provinsen Aceh, i den västra delen av landet, 1 400 km nordväst om huvudstaden Jakarta. Kecamatan Pulau Banyak Barat ligger på ön Pulau Tuangku. Kommentarer Källor
Pulau Kemaro

Pulau Kemaro är en ö i Indonesien. Den ligger i provinsen Sumatera Selatan, i den västra delen av landet, 400 km nordväst om huvudstaden Jakarta. Arean är 0,77 kvadratkilometer. Terrängen på Pulau Kemaro är mycket platt. Öns högsta punkt är 12 meter över havet. Den sträcker sig 0,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,8 kilometer i öst-västlig riktning. Omgivningarna runt Pulau Kemaro är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Kommentarer Källor
Kepala Island

Kepala Island is one of the outlying islands of Indonesia. The island is located in the South China Sea, northwest of Sarawak, East Malaysia. The island is part of Natuna Regency, and is the easternmost territory of Riau Islands province. The island is frequently visited by local fishermen for fishery purposes. At the center of the island there is a 30-meters high lighthouse, while the island itself is accessible by boat. References
Pulau Mangkai

Pulau Mangkai är en ö i Indonesien. Den ligger i provinsen Kepulauan Riau, i den nordvästra delen av landet, 1 000 km norr om huvudstaden Jakarta. Arean är 2,5 kvadratkilometer. Terrängen på Pulau Mangkai är lite kuperad. Öns högsta punkt är 153 meter över havet. Den sträcker sig 1,7 kilometer i nord-sydlig riktning, och 2,9 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
Pulau Semiun

Pulau Semiun är en ö i Indonesien. Den ligger i provinsen Kepulauan Riau, i den nordvästra delen av landet, 1 200 km norr om huvudstaden Jakarta. Arean är 0,91 kvadratkilometer. Terrängen på Pulau Semiun är lite kuperad. Öns högsta punkt är 128 meter över havet. Den sträcker sig 1,2 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,1 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
SMA Negeri 3 Padang

Public Senior High School 3 Padang (Indonesian: SMA Negeri 3 Padang), also known as SMANTRI, is a public senior high school in Padang, West Sumatra, Indonesia. It is located at Gajah Mada Street, Gunung Pangilun, North Padang. Similar to all high schools in Indonesia, the duration of study at SMA Negeri 3 Padang is three years, ranging from 10th Grade to 12th Grade. In the second year, students are streamed into science and social studies programs. The school curriculum adheres to the standard Indonesian high school curriculum and Cambridge International Curriculum. Facilities include fully airconditioned classrooms, computer lab, library, mosque, and a canteen. The building was severely damaged after earthquakes in 2009. References See also List of schools in Indonesia
Lubuklinggau railway station

Lubuklinggau Station (LLG) is a class I railway station located in Lubuklinggau Barat II District, Lubuklinggau, South Sumatra, Indonesia. Located at an altitude of +130 meters, it is the northernmost and westernmost railway station in South Sumatra province. The station serves the city of Lubuklinggau and is the only railway station in the city. History At the start of the 1930s, the state-owned railway company Zuid-Sumatra Staatsspoorwegen was constructing a new railway line connecting Muara Enim to Lahat with terminus at Lubuklinggau, which was finished by mid-1933. Lubuklinggau Station and the line itself were opened on 1 June 1933. Building and layout The station has four railway lines, with line 2 being a straight line. Line 1 is connected to a dead-end track which goes to the train crew administration office south of the station's main building. To the east of the station is a locomotive shed. The railway tracks continued to a Pertamina oil depot north of the station. Services Passenger services Economy class Serelo to Kertapati Mixed class Sindang Marga to Kertapati Freight Petroleum to Kertapati References External links Palembang to Lubuk Linggau by train Media related to Lubuklinggau Station at Wikimedia Commons
Trumon

Trumon is a district in South Aceh Regency, Aceh, Indonesia. History Trumon has a close relationship with the Trumon Kingdom, which is estimated to have been established in the 16th century. This kingdom is one of the small kingdoms in Aceh that has an important role in trade and diplomatic relations, especially through small ports on the coast of its territory. The Trumon Kingdom is known as part of a network of kingdoms in Aceh that supported the Sultanate of Aceh Darussalam. The legacy of the Trumon Kingdom is still part of the identity of the local community. Traditions, customs, and history of the kingdom are passed down through folklore and cultural relics, such as the tombs of kings and other historical sites. The Trumon Kingdom is a symbol of pride for the people of Trumon District, who continue to preserve the cultural and historical values that are inherited. References
Trumon

Trumon (indonez. Kecamatan Trumon) – kecamatan w kabupatenie Aceh Selatan w okręgu specjalnym Aceh w Indonezji. Kecamatan ten znajduje się w północnej części Sumatry, nad Oceanem Indyjskim. Od północnego zachodu graniczy z kecamatanem Bakongan Timur, od północy z kecamatanem Bakongan, od północnego wschodu z kabupatenem Aceh Tenggara, od wschodu z kecamatanem Trumon Timur i kabupatenem Kota Subulussalam, a od południowego wschodu z kabupatenem Aceh Singkil. W 2010 roku kecamatan ten zamieszkiwało 5614 osób, z których wszystkie stanowiły ludność wiejską. Mężczyzn było 2875, a kobiet 2739. 5388 osób wyznawało islam. Znajdują się tutaj miejscowości: Ie Meudama, Keude Trumon, Kuta Baro, Kuta Padang, Padang Harapan, Panton Bilie, Raket, Seunabok Jaya, Sigleng, Tepin Tinggi, Ujong Tanoh. Przypisy
Sultan Syarif Kasim II State Islamic University

Sultan Syarif Kasim State Islamic University in Riau (Indonesian: Universitas Islam Negeri Sultan Syarif Kasim Riau) is a public university in Pekanbaru, Riau, Indonesia. It was established on January 4, 2005. Before 2005, its name was IAIN Sultan Syarif Kasim Riau and changed by Religion Ministry of Indonesia's Decree No.8 of 2005. Its current rector is Prof. Dr. H. Munzir Hitami, M.A. Schools State Islamic University of Sultan Syarif Kasim Riau has 9 faculties: Faculty of Tarbiyah and Keguruan Faculty of Syari’ah and Law Faculty of Ushuluddin Faculty of Dakwah dan Communication Faculty of Science and Technology Faculty of Psychology Faculty of Economy and Social Faculty of Agriculture and Farms Masters and Doctoral Programs External links Official site
Malikussaleh University

Malikussaleh University (Indonesian: Universitas Malikussaleh, abbreviated UNIMAL) is an Indonesian public university in North Aceh Regency. Founded in 1969 as a religious academy, it branched into multiple subjects, integrated into the modern university in 1989. It was nationalized in 2001. With seven faculties, it is one of the four public universities (Perguruan Tinggi Negeri) in the Aceh province. History Unimal originated as a religious theological academy (Akademi Ilmu Agama) established in 1969 by the local government of North Aceh Regency. Following several name changes, it became the Malikussaleh University Foundation (Yayasan Universitas Malikussaleh) in 1980, named after the first Samudera Pasai ruler Malikussaleh. Its faculties were first formally registered in 1984. It was reintegrated in 1989 and nationalized in 2001. The current rector, Apridar, has been active since 2010 and is serving his second term. In 2017, the university's rectorate building was set on fire by a former employee. Students The university had a freshman class of over 3,000 in 2017, with the third largest number of BIDIKMISI (Indonesian Government scholarships for low-income university students) recipients. They are separated into seven undergraduate faculties (Economics, Law, Social and Political Science, Medicine, Education, Agriculture and Engineering) and five master's programs. The university was accredited "B" for the 2016-2021 period by the national accreditation body. References External links The Official website of Malikussaleh University. Malikussaleh University on Instagram
Universitas Malikussaleh

Universitas Malikussaleh – indonezyjska uczelnia publiczna w Lhokseumawe (okręg specjalny Aceh). Uczelnia została założona w 1969 roku; od 2001 roku funkcjonuje jako uniwersytet państwowy. Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona uczelni (indonez.)
Malikus Saleh Airport

Malikus Saleh Airport (IATA: LSW, ICAO: WITM) is an airport located in Pinto Makmur, Muara Batu, North Aceh Regency, Aceh province. The airport operated by Pertamina, and later by Government of North Aceh Regency. History The airport was built by PT Arun NGL, a natural gas exploration subsidiary of the Indonesian state-owned conglomerate Pertamina, to facilitate the air transport between Lhokseumawe and its vicinity to the regional centre of Medan. The airport was once served by Jatayu Air due to the low passenger traffic between Banda Aceh and Medan. This was due to the ongoing conflict between the Indonesian National Armed Forces (TNI) and the Free Aceh Movement (GAM), which threatened land transportation routes in Aceh. PT Arun initially used Pelita Air Service (another Pertamina subsidiary)-owned aircraft for daily flights on the Lhokseumawe-Medan route. After several years, flight operations were taken over by the Beechcraft 1900D airliner owned by Travira Air. Prior to PT Arun's closure in 2015, operations and ownership of the airport were transferred to the Lhokseumawe City Government. Currently, Wings Air is the only airline that serves the Malikus Saleh Airport on the Lhokseumawe-Medan route thrice weekly. Airlines and destinations Incidents 21 July 2005: A CN-235 aircraft belonging to the Indonesian Air Force (TNI-AU) experienced a disaster while landing at Malikus Saleh Airport. The aircraft was on a flight from Banda Aceh to Lhokseumawe. However, 75 meters before landing, the aircraft's engine failed, causing it to crash and skid for 200 meters. As a result, three TNI members died after the accident. The CN-235 aircraft was carrying 23 passengers, consisting of six army officers, eight air force personnel, and six navy personnel. The rest were civilians. References
Aeroportul Malikus Saleh

Aeroportul Malikus Saleh (IATA: LSW, ICAO: WITM) este un aeroport din Lhokseumawe⁠(d), Aceh⁠(d), Indonezia ce deservește zona Lhokseumawe⁠(d)​. A fost deschis în 1985. Situat la o altitudine de 27 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Este operat de Kementerian Perhubungan Indonesia⁠(d). Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Lhokseumawe / Malikussaleh

Lhokseumawe / Malikussaleh är en flygplats i Indonesien. Den ligger i den västra delen av landet, 1 700 km nordväst om huvudstaden Jakarta. Lhokseumawe / Malikussaleh ligger 27 meter över havet. Terrängen runt Lhokseumawe / Malikussaleh är platt. Havet är nära Lhokseumawe / Malikussaleh åt nordväst.Runt Lhokseumawe / Malikussaleh är det tätbefolkat, med 319 invånare per kvadratkilometer. Trakten runt Lhokseumawe / Malikussaleh består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Pulau Abang

Pulau Abang är en ö i Indonesien. Den ligger i provinsen Kepulauan Riau, i den nordvästra delen av landet, 1 000 km norr om huvudstaden Jakarta. Arean är 0,49 kvadratkilometer. Terrängen på Pulau Abang är lite kuperad. Öns högsta punkt är 86 meter över havet. Den sträcker sig 1,0 kilometer i nord-sydlig riktning, och 0,9 kilometer i öst-västlig riktning. Kommentarer Källor
H. Dimurthala Stadium

H. Dimurthala Stadium (Indonesian: Stadion H. Dimurthala), previously known as Lampineung Stadium, is a football-specific stadium located in Banda Aceh, Aceh, Indonesia. The stadium holds 7,000 people and it is a homebase for the Championship club Persiraja Banda Aceh and the Liga 4 club Kuala Nanggroe. Facilities Since the stadium is mainly used for football match, it does not have athletic track. It has dressing rooms, a secretariat room, and a press conference room. The single seats are only available for VIP at the west tribune. Since 2018, all tribunes have been roofed. Usages It is currently used mostly for football matches. Besides that, it was also used for government employment test and as a venue for music concerts, such as: Peterpan and Maher Zain. References
H. Dimurthalastadion

Het H. Dimurthalastadion is een multifunctioneel stadion in Banda Atjeh, een plaats in Indonesië. Vroeger heette dit stadion Lampineungstadion. Het stadion wordt vooral gebruikt voor voetbalwedstrijden, de voetbalclub Persiraja Banda Aceh maakt gebruik van dit stadion. In het stadion is plaats voor 12.000 tot 20.000 toeschouwers. Het stadion werd geopend op 15 maart 1957.
Port lotniczy Medan-Polonia

Port lotniczy Medan-Polonia (indonez. Bandara Internasional Polonia, kod IATA: MES, kod ICAO: WIMK, obecnie baza sił powietrznych Indonezji Soewondo) – baza wojsk lotniczych Indonezji w mieście Medan, do 2013 r. międzynarodowy port lotniczy. Historia Nazwa lotniska pochodzi od barona Michalskiego, który w 1872 roku otrzymał koncesję na prowadzenie plantacji tytoniu w pobliżu Medanu. Michalski nazywał otrzymane tereny „Polonią” i w zamyśle planował utworzyć tam osadę Polaków. Siedem lat później rząd holenderski zdecydował sprzedać plantację sułtanatowi Deli, ale z czasem zbudowano w tym miejscu port lotniczy, z którego miały latać samoloty do Europy. Lotnisko otwarto w 1928 roku i dla upamiętnienia pierwotnego przeznaczenia terenu nazwano go „Polonia”. Podczas II wojny światowej działała na lotnisku baza wojskowa, mocno uszkodzona w japońskim nalocie. W 1975 roku portowi przywrócono charakter komercyjny, a obecność międzynarodowego lotniska pozwoliła na szybki rozwój Medanu. Port był największym lotniskiem na Sumatrze i czwartym w całej Indonezji. Szybki rozwój spowodował obrośnięcie lotniska zabudową mieszkalną, jednak obecność portu w centrum miasta uniemożliwiała tworzenie wysokiej zabudowy. Niedogodne umiejscowienie lotniska w środku miasta przyczyniło się do licznych wypadków, w tym w 2005 roku, gdy zginęły 144 osoby. Ta katastrofa wpłynęła decydująco na decyzję o zmianie lokalizacji lotniska. Rok później podjęto decyzję o budowie nowego, większego i oddalonego od centrum portu. Ostatnie loty pasażerskie miały miejsce latem 2013 roku, gdy otwarto nowy port Kuala Namu International Airport. Lotnisko „Polonia” stało się ponownie bazą wojskową. Obecnie planowane jest otwarcie w części kompleksu muzeum poświęconemu historii polskiego osadnictwa oraz samego lotniska. Od lotniska pochodzi nazwa pobliskiej ekskluzywnej dzielnicy Central Business District Polonia. Linie lotnicze i połączenia Terminal Krajowy AirAsia Indonesia AirAsia (Dżakarta) Batavia Air (Batam, Dżakarta) Garuda Indonesia (Banda Aceh, Dżakarta) Kartika Airlines (Banda Aceh, Batam) Lion Air (Banda Aceh, Dżakarta) Wings Air (Dżakarta) Mandala Airlines (Banda Aceh, Batam, Dżakarta, Padang, Pekanbaru) Merpati Nusantara Airlines (Bali, Bandar Lampung, Batam, Biak, Gunung Sitoli, Jayapura, Kupang, Makassar, Manado, Manokwari, Mataram, Merauke, Meulaboh, Natuna, Palembang, Pekanbaru, Sibolga, Sinabang, Sorong, Surabaja, Ternate) Sriwijaya Air (Banda Aceh, Batam, Dżakarta, Lhok Seumawe, Pekanbaru) Terminal Międzynarodowy AirAsia (Kuala Lumpur) Indonesia AirAsia (Kuala Lumpur, Penang) Garuda Indonesia (Madras, Singapur) Jetstar Asia Valuair (Singapur) Kartika Airlines (Ipoh, Penang) Lion Air (Penang) Malaysia Airlines (Kuala Lumpur, Penang) Firefly (Penang) [od 26 października 2008] Merpati Nusantara Airlines (Kuala Lumpur) Singapore Airlines SilkAir (Singapur) Przypisy Linki zewnętrzne Zdjęcie satelitarne z Google Maps. [dostęp 2009-09-08].
Base aérea de Soewondo

A Base aérea de Soewondo, localizada no antigo Aeroporto Internacional Polonia, é uma base aérea localizada na cidade de Medan, na Indonésia. Construída numa zona residencial, quando foi aeroporto teve vários acidentes fatais envolvendo moradores da cidade. Enquanto aeroporto comercial (até 2013), foi frequentado por linhas aéreas indonésias (Indonesia AirAsia, Garuda Indonesia, Merpati, Mandala Airlines, Lion Air, Jatayu, Batavia Air, Adam Air, Sriwijaya Air e Wings Air) e companhias estrangeiras Malaysia Airlines (Kuala Lumpur, Penang), Air Asia (Kuala Lumpur), Singapore Airlines e Silkair (Singapura). O aeroporto Polonia foi substituído pelo novo Aeroporto Internacional Kuala Namu em 2013.
Medan Polonia International Airport

Medan Polonia International Airport (indonesiska: Bandar Udara Internasional Polonia) är en flygplats i Indonesien. Den ligger i den västra delen av landet, 1 400 km nordväst om huvudstaden Jakarta. Medan Polonia International Airport ligger 34 meter över havet. Terrängen runt Medan Polonia International Airport är platt, och sluttar norrut. Runt Medan Polonia International Airport är det mycket tätbefolkat, med 1 754 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Medan, 2,9 km norr om Medan Polonia International Airport. Runt Medan Polonia International Airport är det i huvudsak tätbebyggt. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Medan Polonia International Airport.
Сувондо (авіабаза)

Авіабаза ВПС Сувондо (IATA: MES, ICAO: WIMK) — колишній міжнародний аеропорт Полонія, який був основним аеропортом міста Медан, Північна Суматра (Індонезія). Раніше обслуговував рейси до кількох міст Індонезії та Малайзії, а також рейси до Сінгапуру та Таїланду. Попередні міжнародні рейси були відкриті в Гонконг, Тайбей, Амстердам, Пхукет, Ченнаї, Джохор-Бару, Малакку та Іпох. На момент закінчення служби цивільного аеропорту Полонія була четвертим за величиною аеропортом в Індонезії після Сукарно-Хатта, Сідоарджо та Нгурах-Рай за кількістю пасажирів. Плата за обслуговування пасажирів за кожний відправлений через внутрішній термінал становила 35 000 IDR (4,1 $) і 75 000 IDR ($ 8,8) для міжнародного терміналу. 25 липня 2013 року всі рейси та послуги з цього аеропорту перенесено до міжнародного аеропорту Куаланаму. Після відкриття аеропорту код ICAO Полонії змінено з WIMM на WIMK, оскільки WIMM призначений для Куала-Наму. Зараз як база ВПС Сувондо аеропорт належить ВПС Індонезії. Тут знаходиться Західне крило спостереження, включаючи вісім літаків тактичного спостереження CN-235. Аварії та катастрофи 11 липня 1979 року Fokker F28 Fellowship авіакомпанії Garuda Indonesian Airways врізався в гору Сібаяк під час заходу на посадку в Полонії. Усі 61 пасажир і члени екіпажу на його борту загинули. 4 квітня 1987 року рейс 035 Garuda Indonesia McDonnell Douglas DC-9 у погану погоду врізався в лінії електропередач і телевізійну антену, коли намагався приземлитися в Медан-Полонії. 22 з 45 пасажирів і членів екіпажу на борту загинули. 18 червня 1988 року Vickers Viscount (Реєстрація: PK-MVG) авіакомпанії Merpati Nusantara Airlines отримав пошкодження, які не підлягали економічному ремонту, коли він вийшов з ладу гідравлічної системи і викотився за межі ЗПС. 26 вересня 1997 року рейс 152 Garuda Indonesia, Airbus A300, впав у ліси за 18 миль від аеропорту Медан-Полонія. Усі 234 пасажири та члени екіпажу на борту загинули. Рейс 152 – найбільша авіакатастрофа в історії Індонезії. 5 вересня 2005 року рейс 091 Mandala Airlines розбився невдовзі після зльоту з Полонії. Із 120 пасажирів і членів екіпажу на борту 100 загинули. Внаслідок аварії загинули ще 49 людей на землі. Це найсмертоносніша авіакатастрофа за участю Boeing 737-200. 30 червня 2015 року літак Lockheed C-130 Hercules ВПС Індонезії розбився невдовзі після зльоту, загинули усі 121 на борту та 22 людини на землі в одній із найгірших катастроф в Індонезії і літака Lockheed C-130 Hercules. Посилання Airport information for WIMM. World Aero Data. Архів оригіналу за 5 березня 2019. [Архівовано 2019-03-05 у Wayback Machine.] Data current as of October 2006. Source: DAFIF. Інформація про аеропорт MES з сайту Great Circle Mapper. Джерело: DAFIF (на жовтень 2006 р.)