Kelet-Timor

Kelet-Timor, hivatalosan Kelet-timori Demokratikus Köztársaság, a tengeri Délkelet-Ázsia egyik országa a Kis-Szunda-szigetcsoportban. Timor sziget keleti feléből, Atauro- és Jaco-szigetekből, és Oecusse régióból, Timor sziget Indonéziához tartozó nyugati részén belüli exklávéból áll. Az ország déli szomszéda Ausztrália, amelytől a Timor-tenger választja el. Etimológia Timor szigetének neve maláj eredetű, amelynek jelentése kelet, lévén a sziget keletre fekszik. Földrajz Kelet-Timor a Kis-Szunda-szigetek külső ívéhez tartozó Timor-sziget keleti felén fekszik, részét képezi a sziget nyugati felének északi partján lévő Okusi exklávé és az Atauro-sziget. A trópusi monszun éghajlatú ország felszínének túlnyomó része változatos hegyvidék. A déli partot mocsaras síkság szegélyezi. Területe nagyjából Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye kétszerese. Történelem A Timor-szigetet a portugálok 1520-ban fedezték fel, és 1633-ban hozták létre ott első gyarmatukat. A hollandokkal folyó évszázados viszálykodásnak az 1859-es lisszaboni szerződés vetett véget, amely a sziget keleti részét a portugáloknak juttatta. 1942 és 1945 között Indonéziával együtt a sziget is japán megszállás alatt állt. 1945. augusztus 17-én Indonézia kikiáltotta függetlenségét Hollandiától, a Kelet-Timorra visszatért portugálok viszont brutálisan leverték az önállóságot követelő lakosság felkelését. 1973-ban Portugália autonóm tartománya lett. 1975 augusztusában polgárháború robbant ki a teljes függetlenség hívei és az indonézbarátok között. A Kelet-timori Demokratikus Népi Köztársaság függetlenségét 1975. november 28-án kiáltották ki. Kicsit több mint egy héttel később, december 7-én Indonézia megszállta a szigetrészt, a kormány 6000 „önkéntest” küldött a vele rokonszenvezők támogatására. 1976 júliusában Indonézia 27. tartományává nyilvánították. Az ENSZ nem ismerte el Kelet-Timor bekebelezését. Az 1999. augusztus 30-án megtartott népszavazáson a timoriak többsége a függetlenségre szavazott. A szavazás után az indonézpárti milíciák felégették a fővárost, az infrastruktúra megsemmisült. Ezek után a terület ENSZ-felügyelet alá került. A teljes függetlenséget 2002. május 20-án nyerte el. Az országot 2002. szeptember 27-én felvették az ENSZ-be. A lakosság helyzete azonban sokat romlott azóta. A stabilitás nem állt helyre, a bandák, a hatalomból kihagyott, egykoron a függetlenségért küzdő csoportok folyamatosan ellenségeskedést szítottak és szítanak. 2006 májusában a hadsereg a ki nem fizetett bérek miatt zavargásokba kezdett, amelyek több száz halálos áldozattal jártak, és csak az év végén sikerült a helyzetet megoldani. Jelenleg az ország északi részén az ingatag békét az INTERFET nevű nemzetközi békefenntartó erő ellenőrzi – kevés sikerrel, a kiszélesedő bűnszervezetek egyre növekvő hatalma miatt. José Ramos-Horta elnök életveszélyesen megsebesült 2008. február 11-én egy elvetélt puccskísérletben. Gusmão miniszterelnökre is tüzet nyitottak, de ő sértetlenül megmenekült. Az ausztrál kormány azonnal erősítést küldött Kelet-Timorra a rend helyreállítására. 2025. október 26-n Kelet-Timor 11. tagállamként a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének tagja lett. Államszervezet és közigazgatás Kelet-Timor unitárius képviseleti köztársaság, kormányformája félelnöki. Alkotmány, államforma Törvényhozás, végrehajtás, igazságszolgáltatás Az alkotmány szerint az államhatalom legfőbb szerve a Diliben ülésező egykamarás nemzeti parlament, amely törvényhozó és politikai döntéshozó jogkörökkel rendelkezik. A törvényhozásnak 52 és 65 közötti képviselője lehet, a 2018. évi parlamenti választások óta 65 tagja van. A képviselőket a választópolgárok ötévente választják a D’Hondt-módszer szerinti pártlistás választási rendszerben. Kelet-Timorban általános választójog van érvényben, a törvények értelmében minden tizenhetedik életévét betöltött állampolgár szavazhat. Politikai pártok Közigazgatási beosztás Védelmi rendszer Jogállamiság Az emberi jogok helyzete Kelet-Timoron elég rossznak mondható. Számos kérdés felmerül a polgári és politikai jogokkal kapcsolatban, beleértve a tisztességes tárgyaláshoz való jog megsértését és az önkényes letartóztatásokat. A gazdasági, társadalmi és kulturális jogok biztosításának hiánya illetve hiányosságai is aggodalomra adnak okot, mint például az oktatáshoz való jog és a családi élethez való jog tekintetében. A nők és gyermekek jogait nem tartják tiszteletben, s a családon belüli erőszak és a szexuális visszaélés is komoly probléma. Az kelet-timori jogrendszer kifejezetten hatástalan, számos jelentés érkezett eddig tisztességes tárgyalások hiányáról, a rendőrség által alkalmazott túlzott erőszakról, valamint a múltban elkövetett emberi jogok megsértésének büntetlenségéről. Az igazságszolgáltatási rendszer komoly hiányosságokkal bír személyi és erőforrások tekintetében, mert bár a törvény tiltja az önkényes letartóztatásokat és fogva tartást, ám a bírák nem elérhetők, így hosszú késések vannak a tárgyalásig, melynek következtében az előzetes letartóztatások alaposan elhúzódnak. Jelentős nehézséget okoz, hogy a portugál a fő jogi nyelv, de a többféle nyelvet beszélő kelet-timori lakosság fő közvetítő nyelve a tetum, a portugált a legtöbben nem beszélik. A rendőrség és más karhatalmi erők kegyetlen vagy megalázó bánásmódot tanúsítanak a civilek ellen, amelybe beletartozik a verés, túlzott és indokolatlan erőszak, megfélemlítés és fegyverrel történő fenyegetés. A börtönökben az őrök rossz bánásmódot tanúsítanak a foglyokkal szemben. A szólás- és a sajtószabadságot törvény védi, és ezt általában tiszteletben tartja a kormány. Van egy aktív, független média is, amely főként televízión és rádión keresztül sugároz, bár korlátozott a hozzáférés a televíziókhoz és rádiókhoz, lévén a szegény lakosság nem juthat hozzá ilyen eszközökhöz, ráadásul a rossz vétel korlátozzák a sugárzást Dilin kívül. A különböző etnikai csoportok politikai részvétele biztosított és érvényesül is a gyakorlatban, bár teljes pozíciójuk bizonytalan, mivel az etnikai hovatartozás meghatározása ritka. Kelet-Timor gyenge infrastruktúrája miatt számos vidék elszigetelt, ez pedig nehezíti azt is, hogy mindenhol egyformán legyenek szavazóhelyiségek a választások során. Noha az alkotmány garantálja a nemek közötti egyenlőséget, a gyakorlatban a nőknek alacsony státusz jut Kelet-Timorban. A lányokat csak néhány évre küldik iskolába és sok fiatal lányt vagy nőt bírnak rá kényszerházasságra. Egyes régiókban nincs semmilyen öröklési, sőt tulajdonjoguk se a nőknek. A családon belüli erőszak mindennapos probléma, a hatóságok nem tesznek megfelelő kivizsgálásokat, melyben közrejátszik az erőforrások és az intézményi támogatás hiánya, ezért az ügyeket gyakran hagyományos vitarendezési mechanizmusokkal „oldják meg.” Komoly problémák vannak a gyermekek bántalmazása, az oktatásuk hiánya és a magas alultápláltság miatt. A gyermekbántalmazás, beleértve a fizikai és pszichológiai bántalmazást, valamint a szexuális erőszak is komoly probléma Kelet-Timorban. A testi fenyítést rendszerszinten alkalmazzák a gyerekek fegyelmezésére az iskolákban és otthon is. Az eseteket nem jelentik, jogorvoslati lehetőség nincs. Gyakori a gyerekek szexuális kizsákmányolása illetve dolgoztatása, utóbbi esetében a szülők adósságuk törlesztése érdekében gyakran maguk küldik munkára gyereküket. Az alkotmány ugyan kimondja, hogy az általános iskolai oktatás kötelező, ám nincs meghatározva a minimális oktatási szint, továbbá nem biztosított az ingyenes oktatás. Népesség Általános adatok Teljes lakossága 1 212 107 fő, melynek 50%-a városokban él. Legnépesebb települések Etnikai, nyelvi, vallási megoszlás A népesség 92%-a timori maláj, 8%-a pedig egyéb népcsoportokhoz (indonéz, kínai, portugál) tartozik. A lakosság 90%-a római katolikus vallású, 4%-a muszlim, 3%-a protestáns, 3%-a pedig buddhista és törzsi vallású. Szociális rendszer Gazdaság Gazdaságilag igen elmaradott ország. Ásványkincsei (színesércek, kőolaj, földgáztelepek) kiaknázatlanok. Önellátásra rizst, maniókát és kukoricát termesztenek, sertést, kecskét, juhot, baromfit tenyésztenek. Kivitelre az ültetvényeken termesztett kávé kerül. Gazdasági helyzete nagymértékben függ a nemzetközi segélyszervezetek által biztosított segélyektől. Közlekedés Az ország közlekedése elmaradott. Vasút nincs az országban, a belföldi közlekedést a 6040 km-es közúthálózat biztosítja, ebből csak 2600 km-nyi út burkolt. Kelet-Timornak három kis kapacitású nemzetközi repülőtere (a Presidente Nicolau Lobato nemzetközi repülőtér Diliben, a Xanana Gusmão nemzetközi repülőtér Suai mellett és az Oé-Cusse nemzetközi repülőtér Pante Macassarnál) és két nemzetközi kikötője van (személyforgalomra Dili kikötője, teherforgalomra a Tibar-öböli kikötő szolgál). Telekommunikáció Kultúra Gasztronómia A kelet-timori konyha sajátságain túl bír még portugál és délkelet-ázsiai hatásokkal. Az ételek leggyakoribb összetevői a sertés- és kecskehús, halak, bazsalikom, tamarindusz, hüvelyesek, kukorica, rizs, gyökerek és trópusi gyümölcsök. A gazdaságot alapvetően a mezőgazdaságból jelenti, fő élelmezési terménye pedig a rizs. Azt követi az édesburgonya, kukorica, taró és tápióka termelése. További gyakori termények a sütőtök, mungóbab, paradicsom, menta, citrom, spenót, bazsalikom, paprika és tehénbab. Sok háztartás maga termeli meg az élelmet, de ki vannak szolgáltatva a száraz évszaknak vagy a szélsőséges időjárásnak. Ilyen időszakban az akar nevű egyszerűen elkészíthető ételt fogyasztják: szárított pálmafakérget porrá törnek, vízben áztatva pépet csinálnak belőle és megsütik. Tápértéke ellenben csekély, ezért nagyon sok öt év alatti gyerek krónikus alultápláltságtól szenved. A kávé nemcsak gasztronómiai termék, de értékmentő, pénzhelyettesítő eszköz. A háztartások gyakran termelnek kávét és fizetnek vele élelmiszerekért. Az ország nem olajexportjának 90%-át kávé teszi ki. Nagyon sok az ún. organikus kávéfa az országban. A háborúskodások idején sok kávéültetvényt elhagytak és ezek elvadultak. Elsősorban ínyenc fogyasztók vevők az ilyen kávéra. Turizmus Sport Kelet-Timor labdarúgó válogatottját tartották a legrosszabbnak a világon. A FIFA ranglista utolsó helyét foglalta el idáig. 2-2-t játszott Kambodzsával, így 6 év után megszerezték első pontjukat. A labdarúgás, mint az ország legnépszerűbb sportja azonban folyamatosan fejlődik, így 2015-ben a válogatott már a FIFA-világranglista 185. helyét foglalta el. A nemzeti tizenegy napjainkra képessé vált a nemzetközi kvalifikációs versenyeken való pontszerzésekre, sőt akár nagyarányú győzelmek kivívására is. Ünnepek Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Kelet-Timor külkapcsolatai