Denpasar

Denpasar (indonezijsko: [denˈpasar]; balijsko ᬤᬾᬦ᭄ᬧᬲᬃ, latinizirano: Dénpasar) je glavno in največje mesto province Bali v Indoneziji. Denpasar je največje mesto na Malih Sundskih otokih in drugo največje mesto v vzhodni Indoneziji za Makasarjem. Na zahodu meji na regentstvo Badung, na vzhodu na regentstvo Gianyar, na jugu pa na Indijski ocean in Badungski preliv. Rast turistične industrije na otoku Bali je mesto Denpasar spodbudila, da je postalo središče poslovnih dejavnosti, mesto pa se je uveljavilo kot območje z visokim dohodkom na prebivalca in rastjo na Baliju. Konec leta 2024 je mesto imelo 670.210 prebivalcev. Denpasar je glavna vstopna točka na otok Bali in je tudi središče za druga mesta na Malih Sundskih otokih. Z naglo rastjo turistične industrije na Baliju je Denpasar spodbujal in promoviral poslovne dejavnosti in podvige, kar je prispevalo k najvišji stopnji rasti v provinci Bali. Prebivalstvo Denpasarja je bilo ob popisu prebivalstva leta 2020 725.314, There were some 7,098 more men than women in Denpasar in mid-2022. kar je manj kot 788.445 ob popisu prebivalstva leta 2010 zaradi pandemičnega odliva; uradna ocena konec leta 2024 je bila 670.210. Metropolitansko območje Denpasarja s središčem v Denpasarju (imenovano Sarbagita) je imelo konec leta 2024 2.187.198 prebivalcev. Pandemija COVID-19 in zaprtja, povezana s potovanji, so še poslabšala izgubo prebivalstva. Etimologija Ime Denpasar – iz balijskih besed dén, ki pomeni 'sever', in pasar, ki pomeni 'tržnica' – kaže na izvor mesta kot tržnice na mestu današnje tržnice Kumbasari (prej Peken Payuk), v severnem delu sodobnega mesta. Zgodovina Ustanovitelj Mesto Denpasar je ustanovil I Gusti Ngurah Made Pemecutan, ki je bil potomec Purija Pemecutana iz Badunga. Ime Denpasar se je pojavilo, ko sta območje, ki je bilo prej znano kot regija Badung, vodili dve podkraljestvi v Badungu in sicer Puri Pemecutan in Puri Jambe Ksatrja. Po mnenju raziskovalca zgodovine mesta Denpasar, ki je tudi profesor zgodovine na Fakulteti za književnost Univerze Udayana, AA Bagusa Wirawana, sta bili v tistem času dve palači, ki kažeta na obstoj dveh vlad in sicer Puri Alang Badung in Puri Pemecutan. Kolonialna doba V 18. in 19. stoletju je bil Denpasar glavno mesto hindujskega kraljestva Majapahit v Badungu, zato je bilo mesto prej imenovano Badung. Kraljeva palača je bila med nizozemsko intervencijo leta 1906 izropana in porušena. Kip v Taman Puputanu (osrednjem trgu Denpasarja) spominja na Puputan leta 1906, v katerem je kar tisoč Balijcev, vključno s kraljem in njegovim dvorom, storilo množični samomor pred napadalnimi nizozemskimi četami, namesto da bi se jim predalo. Letališče Tuban, ki je zdaj del mednarodnega letališča Denpasar, je bilo odprto leta 1931. Med drugo svetovno vojno so ga leta 1942 zasegle japonske cesarske sile. Obdobje neodvisnosti Leta 1958 je Denpasar postal sedež vlade province Bali. Ostal je upravno središče tako okrožja Badung kot mesta Denpasar. Tako Denpasar kot regentstvo Badung sta doživela hitro fizično, gospodarsko, socialno in kulturno rast. Denpasar ni postal le sedež vlade, temveč tudi središče trgovine, izobraževanja, industrije in turizma. S povprečno letno rastjo prebivalstva 4,05 %, ki jo je spremljal hiter razvoj, se je pojavila vrsta urbanih težav. Kasneje je bilo odločeno, da bi bilo zadovoljevanje potreb in zahtev rastoče mestne skupnosti najbolje rešiti z upravno neodvisnostjo Denpasarja od regentstva Badung. Dosežen je bil dogovor o dvigu statusa Denpasarja na status avtonomnega mesta in 15. januarja 1992 je bilo z zakonom št. 1 iz leta 1992 uradno ustanovljeno mesto Denpasar. Minister za notranje zadeve ga je odprl 27. februarja 1992. 16. novembra 2009 je bila v nadaljnji upravni preureditvi z uredbo št. 67 premeščena prestolnica regentstva Badung iz Denpasarja v Mangupuro. Geografija Denpasar je obalno mesto z otoki in zalivi, otočki in polotoki, ki se nahaja v južnem delu otoka Bali, vzhodnem delu Indijskega oceana. Lomboški preliv ločuje Bali in Lombok. Denpasar je na nadmorski višini 4 m. Skupna površina Denpasarja je 125,98 km2 oziroma 2,18 % celotne površine province Bali. Od celotne površine je 2768 hektarjev riževih površin, 10.001 hektarjev suhih površin, preostala površina pa znaša 9 hektarjev. Denpasar deli reka Badung, ki se izliva v Benojski zaliv. Podnebje Denpasar, ki leži južno od ekvatorja, ima tropsko savansko podnebje (Köppnova podnebna klasifikacija: Aw) in je pod vplivom avstralskega monsunskega sistema. Dnevne temperature se običajno gibljejo od 20 °C do 33 °C skozi vse leto. Med decembrom in marcem lahko zahodni monsun prinese močno deževje in visoko vlažnost, čeprav so dnevi običajno sončni, dežuje predvsem ponoči in se hitro razjasni. Od junija do septembra je vlažnost nizka, večeri pa so lahko mili. Demografija Prebivalstvo Denpasarja se je v obdobju od 2000 do 2010 povečevalo za približno 4 % na leto, Denpasar pa je med letoma 2005 in 2010 rasel veliko hitreje kot v prejšnjih petih letih. Dolgotrajni učinki bombnih napadov na Baliju leta 2002 so imeli velik depresiven vpliv na turizem, delovna mesta in priseljevanje z drugih otokov. Popis leta 2020 je pokazal, da se je število prebivalcev zmanjšalo na 725.314. Sredi leta 2022 je bilo v Denpasarju približno 7098 več moških kot žensk. Ker gre za turistično mesto, Denpasar podpira tudi več območij, kot sta Kuta in Ubud. To območje se pogosto imenuje Sarbagi (Denpasar, Badung in Gianyar) ali Sarbagita (Denpasar Badung, Gianyar in Tabanan) ali preprosto metropolitansko območje Denpasar na podlagi predsedniške uredbe št. 45 iz leta 2011. Etnične skupine Provinca Bali je dom balijskih plemen in plemen Bali Aga, tako kot v tem mestu. Denpasar, glavno mesto province Bali, naseljujejo ljudje iz različnih etničnih skupin, bolj kot druge regije na Baliju. Na podlagi podatkov Centralnega statističnega urada iz indonezijskega popisa prebivalstva leta 2010 je bilo od 788.589 prebivalcev mesta Denpasar kar 516.708 ljudi oziroma 65,52 % Balijcev. Prebivalci Denpasarja so tudi drugih etničnih skupin, mnogi prihajajo iz javanske etnične skupine, nekateri pa so Kitajci, Sasaki, Maduraji, Sundi, Floresi, Malajci, Bugiji, Bataki in številne druge etnične skupine. Religija Religije, ki jih prakticirajo prebivalci Denpasarja, so zelo raznolike, večina je hindujcev. Balijci so na splošno hindujci, nekateri pa so muslimani, kristjani in budisti. Javanci, Malajci, Bugijci, Sundanci in Sasaki so na splošno muslimani, nekateri pa hindujci in budisti. Nekateri ljudje iz Floresa, Bataka in Kitajcev so kristjani. Kitajci so na splošno budisti in konfucijanci. Leta 2024 je bilo približno 67,50 % prebivalstva hindujcev (BPS 2022), islam pa je največja manjšinska religija (22,50 %), sledijo mu krščanstvo (7,70 %), budizem (2,30 %) in konfucianizem (0,05 %). Upravna delitev Denpasar je razvil številne ukrepe za izboljšanje javnih storitev. Mesto Denpasar obsega 4 okrožja (kecamatan), ki so razdeljena na 16 mestnih vasi (kelurahan) in 27 podeželskih vasi (desa), kar skupaj znaša 43 vasi. Sredi leta 2022 je bilo uradno ocenjeno število prebivalcev na 726.808 (od tega 366.953 moških in 359.855 žensk), površina pa je 125,98 km², gostota prebivalstva pa 5.769 ljudi/km2. Ocenjeno število prebivalcev v letu 2022: Južni Denpasar 217.548 Vzhodni Denpasar 128.540 Zahodni Denpasar 207.384 Severni Denpasar 173.336 Veliki Denpasar Veliki Denpasar se razteza v turistične regije, vključno s Kuto in Ubudom. Neprekinjeno pozidano območje vključuje skoraj celotno regentstvo Badung (razen okrožja Petang), večino regentstva Gianyar (razen okrožij Payangan, Tegallalang in Tampaksiring) ter del regentstva Tabanan (samo okrožji Kediri in Tabanan). Znano je kot Sarbagita, omejena skupnost Denpasarja, Badunga, Gianyara in Tabanana, ki je bila uradno sprejeta s predsedniško uredbo št. 45 iz leta 2011, čeprav je Tabanan šele začel podlegati širjenju mest. Opomba: (a) Kuta Selatan, Kuta, Kuta Utara, Mengwi in Abiansemal okrožja. (b) Sukawati, Blahbatuh, Ubud in Gianyar okrožja. (c) Kediri in Tabanan okrožji Gospodarstvo Razvoj turizma in strukturne spremembe v gospodarstvu so močno vplivale na Denpasar. Trgovina, hoteli in restavracije prevladujejo v bruto regionalnem domačem proizvodu mesta. Gospodarstvo Denpasarja spodbuja tudi proizvodnja obrtnih izdelkov, kot so spominki, rezbarije in skulpture. Obrtna industrija pa je pod pritiskom zaradi vpliva svetovne finančne krize in konkurence drugih azijskih držav v razvoju, kot so Vietnam, Tajska, Indija, Malezija in Kitajska. Te konkurenčne države maksimizirajo obseg proizvodnje z uporabo industrijske tehnologije, medtem ko v Denpasarju obrtna industrija ostaja osredotočena na tradicionalne spretnosti in ročno izdelane izdelke, kar omejuje količino proizvodnje. Arhitektura Bali je bil nekoč znan po blatnih hišah s slamnatimi vrati, danes pa urbani Bali zaznamujejo zaprta stanovanjska naselja in trgovine. V poznem 19. stoletju se je grajeno okolje gradilo glede na politične razmere v mestu. To je povzročilo, da je središče mesta postalo rezidenca vladajoče družine. Tržnice so igrale pomembno vlogo v kraljestvu Badung in to se je nadaljevalo, ko so kolonialne sile prevzele nadzor nad Balijem. V 20. stoletju se je Denpasar soočal z izzivi spreminjanja urbane krajine, ki so jih povzročile politične spremembe. Razvoj, ki so ga povzročile kolonialne sile, je veljal za spodkopavanje avtohtone kulture Balija. Čeprav je Denpasar postal znan kot »mesto naseljencev«, je še vedno obstajala močna navezanost na avtohtono kulturo. Denpasar je v 21. stoletju doživel ogromen nenačrtovan razvoj zaradi širitve turizma, ki je vodila do gradnje vse bolj sodobnih objektov v središču mesta. Kljub temu tržnica še vedno igra pomembno vlogo, saj njena fasada predstavlja tradicionalne elemente balijske kulture. Turizem Turizem je ključna panoga za gospodarstvo Denpasarja. Mesto je postalo vse bolj priljubljena destinacija tako za domače kot mednarodne turiste. Decembra 2024 je Denpasar zabeležil skupno 551.100 turističnih obiskov, kar je povečanje s 481.646 v decembru 2023. Leta 2018 je bil Denpasar skupaj z Džakarto in Batamom med 10 mesti na svetu z najhitrejšo rastjo turizma in sicer 32,7, 29,2 oziroma 23,3 odstotka. Kot glavno mesto province Bali je Denpasar kulturno in upravno središče otoka. Znan je po svojih plažah, tradicionalnih tržnicah, zgodovinskih templjih, lokalnih umetniških tržnicah in ulični hrani. Denpasar ima različne znamenitosti. Bele peščene plaže so znane po vsem otoku. Plaža za deskanje je otok Serangan. Plaža Sanur ima mirnejše vode in je odlična za sončenje in kajtanje. Deset minut od mednarodnega letališča Ngurah Rai leži mesto Kuta (znotraj okrožja Badung, ki administrativno ni pod mestno jurisdikcijo), kjer je večina hotelov, restavracij, nakupovalnih središč, kavarn, tržnic in zdravilišč, ki so namenjena turistom. Na območju Denpasarja so v lokalnih trgovinah zastopane vse vrste balijskih ročnih izdelkov. Sem spadajo umetnine, lončarstvo, tekstil in srebrnina. Batik tkanine se prodajajo po vsem Denpasarju, batik sarongi in moške srajce pa so na voljo na široko. Razvoj turizma in privlačnost otoka Bali sta posredno spodbudila napredek razvoja mesta Denpasar. Leta 2000 je število obiskanih tujih turistov doseglo 1.413.513 ljudi, največ turistov pa je bilo iz Japonske, sledili so Avstralija, Tajvan, Evropa, Anglija, Amerika, Singapur in Malezija. Politika razvoja turizma v mestu Denpasar poudarja okoljsko ozaveščen kulturni turizem. Denpasar je kot eno od središč razvoja turizma barometer napredka turizma na Baliju, kar je razvidno iz pojava različnih zvezdičnih hotelov kot sredstva za podporo turističnim dejavnostim. Plaža Sanur je eno najbolj obiskanih območij obmorskega turizma. Puputan Field je zeleno odprto območje v mestu Denpasar in deluje tudi kot 'pljuča mesta'. Kultura in znamenitosti Čeprav sta umetnost in kultura v Denpasarju v veliki meri sinonim za hindujsko umetnost in kulturo, je prišlo tudi do visoke stopnje interakcije z drugimi kulturami, ki je spremljala prihod obiskovalcev iz vseh družbenih slojev. Tradicionalne vrednote, ki jih navdihujejo hindujski verski obredi, še vedno močno vplivajo na mesto. Tradicionalna balijska kultura je v Denpasarju še vedno globoko zakoreninjena. Lahko vključuje vrednote, norme in vedenje v družbi, ki temeljijo na patrilinearnih sorodstvenih sistemih. Vendar pa so ljudje sčasoma izpodbijali številne običajne zakone, zlasti glede vprašanj spola in dedovanja. Denpasar ponuja različne znamenitosti: Pura Jagatnatha je najpomembnejši hindujski tempelj v Denpasarju. Zgrajen je bil leta 1953. Puri Pemecutan je nekdanja kraljeva palača v Denpasarju, ki je bila uničena v požaru med nizozemsko intervencijo na Baliju (1906). Palača je bila obnovljena v razmeroma skromnem slogu in jo je mogoče obiskati. Pura Maospahit je hindujski tempelj, zgrajen v 14. stoletju, ki ga je leta 1917 močno poškodoval potres na Baliju in ga pozneje obnovil. V templju sta dva impresivna kipa Garude in Batare Bayu, mističnega velikana. Pura Pengerebongan[1] je eden od hindujskih templjev v Denpasarju, katerega obstoj je zelo močno povezan z zgodovino palače v Kesimanu. Tempelj stoji na Jalan WR. Supratman v Denpasarju ima edinstveno zgodovino in tradicionalno tradicijo, in sicer trans bul Ngerebong, ki se izvaja vsako noč Redite Pon Medangsia. Cerkev sv. Jožefa je rimskokatoliška cerkev, zgrajena v hindujskem slogu. Spomenik Bajra Sandhi[2] je pomembna znamenitost Denpasarja, ki je v samem središču trga Renon (lokalno imenovanega preprosto 'Puputan Renon'). Je poleg guvernerjeve pisarne Balija in ga je težko spregledati zaradi njegove veličastne zgradbe, ki spominja na molitveni zvon balijskega hindujskega duhovnika ali 'bajro'. V podnožju je muzej, ki prikazuje različne zgodovinske diorame preteklega boja ljudstva za neodvisnost. Muzej Bali predstavlja balijsko umetnost in zgodovino. Muzej je zgrajen v tradicionalnem balijskem slogu. V muzeju so štiri glavne stavbe, vsaka s svojo edinstveno specializacijo eksponatov. Sklici Zunanje povezave Uradno spletno mesto