Gunung Padang

Gunung Padang je arheološko najdišče v Karyamuktiju v Zahodni Javi v Indoneziji, 50 kilometrov jugozahodno od Cianjurja. Je na 885 metrih nadmorske višine in pokriva hrib – ugasli vulkan – v nizu petih teras, ki jih obdajajo kamniti podporni zidovi, do katerih vodi 370 zaporednih andezitnih stopnic, ki se dvigajo približno 95 metrov. Pokrito je z masivnimi šestkotnimi kamnitimi stebri vulkanskega izvora. Sundanci imajo najdišče za sveto in verjamejo, da je nastalo zaradi poskusa kralja Silivangija, da bi v eni noči zgradil palačo. Gunung Padang je sestavljen iz niza petih umetnih teras – ene pravokotne in štirih trapezoidnih – ki se zaporedoma pojavljajo na postopno višjih nadmorskih višinah. Terase se z naraščajočo nadmorsko višino zmanjšujejo, pri čemer je prva najnižja in največja, peta pa najvišja in najmanjša. Terase so poravnane vzdolž osrednje vzdolžne osi SZ–JV. Gre za umetne ploščadi, ustvarjene z zniževanjem dvignjenih območij in zapolnjevanjem vdolbin, dokler ni bila dosežena ravna površina. Obod teras ima podporne zidove, zgrajene iz vulkanskih poligonalnih stebrov, zloženih vodoravno in postavljenih navpično kot stebri. Dostop do kompleksa je omogočen po osrednjem stopnišču s 370 stopnicami, naklonom 45 stopinj in dolžino 110 m. Geomorfologija in geologija Regija Gunung Padang je sestavljena iz strmih gričev z nadmorsko višino 800–1200 metrov. Kot je razvidno iz satelitskih posnetkov in digitalnih modelov terena, je Gunung Padang majhen hrib, ki ga delno obdaja ukrivljen greben Gunung Empeta. Severna pobočja Gunung Empeta tvorijo strmo prepadno steno, obrnjeno proti Gunung Padangu, in delni rob globoko erodirane, krožne kotline. Južna pobočja so bistveno položnejša. Severno od Gunung Padanga so Gunung Malang, Pasir Domas in Pasir Pogor. Gunung Malang je v središču te globoko razčlenjene kotline. Leži nekoliko na robu te kotline, na konici ozkega grebena, ki se nadaljuje proti jugu in se združi s severnim pobočjem Gunung Empeta. Glede na geološki zemljevid Cianjur, ki ga je izdelal Sujatmiko, je podlaga območja Gunung Padang sestavljena iz bazaltnih andezitnih vulkanskih kamnin, regionalno razvrščenih kot tufasta breča, lava, peščenjak in konglomerat. Te vulkanske kamnine so prežete z magmatskimi kamninami, imenovanimi andezitna intruzija Homblenda Pasir Pogor. Na podlagi K-Ar datiranja iz Pertamine se sklepa, da je andezitna intruzija Homblenda Pasir Pogor stara približno 32,3 ± 0,3 milijona let. Na podlagi lokalnih terenskih študij, regionalne geologije in lokalne geomorfologije se sklepa, da je krožni bazen, v katerem leži Gunung Padang, kaldera ugaslega, globoko erodiranega sestavljenega vulkana, imenovanega sestavljeni paleovulkan Karyamukti, ki leži na stičišču preloma Cimandiri (ZSZ – VV) in preloma Gede-Cikondang (SSZ – JJV). Gunung Padang, na katerem ležijo terase najdišča Gunung Padang, je sestavljen iz hidrotermalno spremenjenih vulkanskih kamnin, ki jih sestavljajo tokovi lave, ki se izmenjujejo z vulkansko brečo, skozi katero vdirajo andezitne intruzivne kamnine. Te vulkanske kamnine, ki so bile hidrotermalno spremenjene v kremen, pirit in kaolinit, so del globoko erodiranega kompozitnega paleovulkana Karyamukti. Zaradi svoje vseprisotne spremembe so strukturno šibke in tvorijo nestabilno podlago Gunung Padanga. Intruzivni andeziti, ki so povezani z andezitno intruzijo Homblenda Pasir Pogor, tvorijo vrh Gunung Padanga. Ta je sestavljen iz andezitnega porfirja z dobro razvitimi stebrastimi razpokami, ki tvorijo trigonalne do šesterokotne kamnite stebre, ki se razlikujejo po obliki in simetriji ter dolžini od 1 do 3 metrov. Stebraste razpoke so nastale pravokotno na večinoma navpične stranice magmatske intruzije. Andezitni porfir je sestavljen iz fenokristalov plagioklaza in piroksena, obdanih z afanitno osnovno maso vulkanskega stekla. Ti kamniti stebri so bili uporabljeni kot že pripravljeni bloki pri gradnji megalitov na najdišču Gunung Padang. Zaradi šibke in nestabilne podlage, ki jo tvorijo hidrotermalno spremenjene vulkanske kamnine Karyamukti, se je vrh Gunung Padanga v poznem pleistocenu delno zrušil, pred nastankom najdišča Gunung Padang. Dokazi o tem preteklem zrušitvi so vidni v usedlinah starodavnih plazov, ki ležijo pod njegovimi zahodnimi, zgornjimi vzhodnimi in severnimi pobočji ter severovzhodnim vznožjem. V izpostavljenosti teh usedlin je mogoče videti, da so ponavljajoči se plazovi nagnili dolgo os kamnitih stebrov vzporedno s temi pobočji. Ta zgodovina kaže na nadaljnje zrušitev Gunung Padanga, pa tudi na grožnje, ki jih je to ustvarilo za arheološko najdišče. Ob vzhodni strani Gunung Padanga so andezitni porfir in pripadajoči kamniti stebri relativno neprepereli, v nasprotju s kamnitimi stebri na zahodnem pobočju, ki so bili obrabljeni zaradi sferoidnega preperevanja. Nekateri kamniti stebri so se še bolj prepereli v rdečkasto rjavo glino, nekateri pa so obdani z glinenimi skorjami. Te glinene skorje, ki so jih zamenjali za umetno malto, so naravne preperevalne skorje, ki nastanejo zaradi preperevanja, ki prodira navznoter iz stebraste fuge. Zgodovina študija Nizozemski zgodovinar Rogier Verbeek je omenil obstoj najdišča Gunung Padang v svoji knjigi Starine Jave: Seznam najpomembnejših ostankov iz hindujskega obdobja na Javi, ki temelji na obisku in poročilu M. De Corteja leta 1890. Goenoeng Padang: Na vrhu gore Goenoeng Padang, blizu Goenoeng Melatija, je zaporedje štirih teras, povezanih s stopnicami iz neobdelanega kamna, tlakovanih z neobdelanimi ploščatimi kamni in okrašenih s številnimi ostrimi, stebrastimi, pokončnimi andezitnimi kamni. Na vsaki terasi je majhen hrib, verjetno grob, obdan in pokrit s kamni, na vrhu pa sta dva koničasta kamna. Obiskal ga je g. De Corte leta 1890. Goenoeng Padang: Na vrhu gore Goenoeng Padang, blizu Goenoeng Melatija, je zaporedje štirih teras, povezanih s stopnicami iz neobdelanega kamna, tlakovanih z neobdelanimi ploščatimi kamni in okrašenih s številnimi ostrimi in stebrastimi pokončnimi andezitnimi kamni. Na vsaki terasi je majhen nasip, verjetno grob, obdan in pokrit s kamni, na vrhu pa sta bila dva koničasta kamna. Leta 1890 ga je obiskal g. The Corte. —Rogier Verbeek, Starine Jave, 1891. Opombe o najdišču Gunung Padang v Verbeekovi knjigi so podobne tistim, ki jih je napisal nizozemski arheolog Nicolaas Johannes Krom v delu Rapporten van de Oudheidkundig Dienst ('Poročilo oddelka za starine') iz leta 1914. Po letu 1914 je bilo najdišče večinoma pozabljeno do leta 1979, ko je skupina lokalnih kmetov ponovno odkrila Gunung Padang. To odkritje je hitro pritegnilo pozornost Bandungskega inštituta za arheologijo, Direktorata za starine, PUSPAN-a (zdaj Centra za arheološke raziskave in razvoj), lokalne vlade in različnih skupnostnih skupin. V 1980-ih so te organizacije izvajale skupna arheološka raziskovanja in restavratorska dela. Leta 1998 ga je indonezijsko ministrstvo za izobraževanje in kulturo razglasilo za dediščino lokalnega pomena. Konec junija 2014 je ministrstvo Gunung Padang razglasilo za nacionalno območje, ki obsega skupno 29 hektarjev. 1. oktobra 2014 so geodeti začasno ustavili izkopavanja v upanju, da jih bodo pod novo vlado ponovno začeli. Arheologi so izkopavanja leta 2014 kritizirali zaradi nepravilne izvedbe. Ocene starosti Arheolog Lutfi Yondri iz arheološkega urada v Bandungu je ocenil, da so bile strukture v Gunung Padangu morda zgrajene nekje med 2. in 5. stoletjem našega štetja, torej v indonezijskem poznem prazgodovinskem obdobju, medtem ko Harry Truman Simanjuntak predlaga kasnejši datum v zgodovinskih časih, med 6. in 8. stoletjem našega štetja. Fragmente keramike, najdene na najdišču, je arheološki urad datiral v razpon od 45 pr. n. št. do 22 n. št. Hipoteza o robnem datiranju Danny Hilman Natawidjaja, indonezijski geolog, je trdil, da je bilo najdišče zgrajeno kot velikanska piramida pred 9000 do 20.000 leti, kar nakazuje na obstoj sicer neznane napredne starodavne civilizacije. Natawidjajino analizo so drugi znanstveniki zavrnili. Vulkanolog Sutikno Bronto je zaključil, da je Gunung Padang vrat starodavnega vulkana in ne umetno ustvarjena piramida. Arheolog Víctor Pérez je Natawidjajine zaključke opisal kot psevdoarheologijo. Natawidjajine ideje so pritegnile pozornost indonezijskega predsednika Susila Bambang Yudhoyona, ki je ustanovil delovno skupino. Arheolog, ki zaradi vpletenosti predsednika države ni želel biti imenovan, je izjavil: V arheologiji običajno najprej najdemo 'kulturo' ... Nato, ko ugotovimo starost artefakta, poiščemo zgodovinske reference na katero koli civilizacijo, ki je obstajala v tem obdobju. Šele takrat bomo lahko artefakt zgodovinsko razložili. V tem primeru so nekaj 'našli', to datirali z ogljikom, nato pa je videti, kot da so ustvarili civilizacijo v tem obdobju, da bi pojasnili svojo najdbo. Natawidjaji se je pri zagovarjanju teh psevdoarheoloških idej pridružil aktivist, ki je postal politik, in član Yudhoyonove Demokratske stranke, Andy Arif. Štiriintrideset indonezijskih arheologov in geologov je podpisalo peticijo, v kateri so podvomili o motivih in metodah ekipe Hilman-Arif, in jo predložili Yudhoyonu. Oktobra 2023 je članek Natawidjaje in sodelavcev, objavljen v reviji Archaeological Prospection, trdil, da je Gunung Padang najstarejša piramida na svetu, ki sega v čas pred 27.000 leti. Marca 2024 sta založnik revije Archaeological Prospection, Wiley, in uredniki ta članek umaknila in navedla, da: ... je bilo datiranje z radiokarbonom uporabljeno na vzorcih tal, ki niso bili povezani z nobenimi artefakti ali značilnostmi, ki bi jih bilo mogoče zanesljivo razlagati kot antropogene ali "umetne". Zato je razlaga, da je najdišče starodavna piramida, zgrajena pred 9.000 ali več leti, napačna in je treba članek umakniti. V popularni kulturi Graham Hancock, britanski pisatelj, novinar in psevdoarheolog, je populariziral Gunung Padang v prvi epizodi prve Netflix-Serie Ancient Apocalypse. Sklici Zunanje povezave Dyani Lewis: Steht hier eine Pyramide aus der letzten Eiszeit? in Spektrum.de vom 29. November 2023