Gedung Agung

Gedung Agung (Velika stavba; javansko ꦒꦼꦝꦺꦴꦁꦄꦒꦼꦁ, latinizirano: Gedhong Ageng) je ena od sedmih predsedniških palač v Indoneziji, ki stoji v mestu Yogyakarta. Palačni kompleks obsega približno 4,4 hektarja površine. Stoji pred trdnjavo Vredeburg. Zgodovina Prvotno je bila zgrajena leta 1824 na posestvu, ki je bilo v lasti 18. nizozemskega prebivalca Yogyakarte, Anthonieja Hendriksa Smissaerta. Prvo stavbo je zasnoval arhitekt A. Payen s tipično indijsko tropsko arhitekturo. Gradnjo stavbe je zavlekla javanska vojna, upor, ki ga je vodil princ Diponegoro, in je bila dokončana šele leta 1832. Potres je 10. junija 1867 pretresel in podrl prvo palačo. Nova stavba je bila zgrajena in dokončana leta 1869. Ta stavba je postala glavna stavba predsedniškega palačnega kompleksa Yogyakarte, danes znanega tudi kot Gedung Negara (državna stavba). 19. decembra 1927 se je upravni status Yogyakarta spremenil iz samostojne v provinco, guverner pa je bil vrhovna oblast. Tako je glavna stavba postala rezidenca nizozemskih guvernerjev Yogyakarte do japonske okupacije. 6. januarja 1946 je Yogyakarta postala nova prestolnica mlade Republike Indonezije, palača pa je bila preurejena v predsedniško palačo in rezidenco predsednika Soekarna in njegove družine. Podpredsednik Mohammad Hatta je prebival v stavbi, ki jo zdaj zaseda vojaško poveljstvo 072/Pamungkas (Korem 072/Pamungkas). Med bojem za neodvisnost so glavno mesto Džakarto zasedle zavezniške sile, vlada pa se je 6. januarja 1946 preselila v Yogyakarto. 19. decembra 1948 so Yogyakarto napadle nizozemske čete pod poveljstvom generala Simona Spoorja. Predsednik, podpredsednik in drugi dostojanstveniki so bili izgnani izven Jave in so se v palačo Yogyakarta vrnili šele 6. julija 1949. Palača je postala rezidenca predsednika Sukarna med letoma 1946 in 1949, dokler se vlada 28. decembra 1949 ni preselila nazaj v Džakarto. Od 28. decembra 1949, ko se je predsednik preselil v Džakarto, palača ni več njegova dnevna rezidenca. Ko je Suharto postal drugi predsednik Indonezije, je palača vsak 17. avgust postala prizorišče popoldanske parade v spomin na neodvisnost Indonezije. Kasneje leta 1991 se stavba uporablja za praznovanje vsakega trenutka ali sekunde razglasitve neodvisnosti. Značilnost Palača Yogyakarta ali Gedung Agung, tako kot druge predsedniške palače, služi kot pisarna in uradna rezidenca predsednika Republike Indonezije. Služi tudi kot prostor za sprejem in bivanje državnih gostov. Od 17. avgusta 1991 se palača uporablja za obeležitev razglasitve neodvisnosti posebne province Yogyakarta in za gostiteljstvo parade ob sončnem zahodu vsakega 17. aprila, začenši 17. aprila 1988. Kompleks palače Yogyakarta sestavlja šest glavnih stavb: Gedung Agung (glavna stavba), Visma Negara, Visma Indraphrasta, Visma Sawojajar, Visma Bumiretawu in Visma Saptapratala. Glavna stavba, dokončana leta 1869, je do danes ostala nespremenjena. Glavna soba, znana kot soba Garuda, služi kot uradna sprejemnica za državne goste in druge ugledne goste. Poleg teh gostišč je od 20. septembra 1995 del predsedniške palače postal tudi 5600 m2 velik kompleks Seni Sono, ki je na jugu in je prvotno pripadal Oddelku za informiranje. Na dvorišču stavbe stojita dva kipa varuha Dwarapale, visoka 2 metra in obelisk iz andezita, ki ga domačini imenujejo Tugu Dagoba (spomenik Dagoba) ali Tugu Lilin (spomenik sveči), ki je visok 3,5 metra in izvira iz vasi Cupuwatu, blizu templja Prambanan. Sklici